Справа №461/3587/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2026 року           м.Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:
головуючого судді Романюка В.Ф., 
з участю: 
секретаря судового засідання Турянського В.А., 
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача Цап О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) до Львівської міської ради (код ЄДРПОУ: 04055896, адреса: 79008, м.Львів, пл. Ринок, 1), третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тарас Львович (адреса: 79071, м. Львів, вул. В. Великого, 125/73) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - 
В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду із позовом до Львівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Стоцко Тарас Львович, в якій просять визначити ОСОБА_2 та ОСОБА_1 додатковий трьомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
В обґрунтування поданого позову покликаються на те, що  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , якій на момент подання позовної заяви виповнилось 73 роки, досягла пенсійного віку та є непрацездатною. У зв`язку з чим має прав на обов`язкову частку у спадкуванні. В свою чергу, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 тривалий час проживали однією сім`єю, однак шлюб між ними так і не було зареєстровано. 03.11.2023 ОСОБА_3 склав заповіт, відповідно до якого заповів все майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
У встановлений законом строк позивачі не звернулись до нотаріуса про прийняття спадщини.
05.05.2026 року звернулись до Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тараса Львовича для заведення спадкової справи та отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 . Проте, їм було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та повідомлено, що для реалізації права на спадкування, їм слід звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Щодо пропуску строку для прийняття спадщини зазначають, що ОСОБА_2 постійно хворіла та потребувала стороннього догляду , а тому самостійно звернутися до нотаріуса не мала фізичної можливості. ОСОБА_1 доглядала за нею, допомагала в побуті, одночасно працюючи й самостійно виховуючи дитину від попереднього шлюбу. У зв`язку з цим ОСОБА_1 об`єктивно не мала можливості раніше супроводити матір спадкодавця до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, ОСОБА_1 особисто не зверталася до нотаріуса раніше, оскільки не належить до кола спадкоємців за законом і не знала про існування заповіту від 03.11.2023 року. У зв`язку із тим, що шлюб між нею та спадкодавцем не був зареєстрований, ОСОБА_1 вважала, що єдиним спадкоємцем після смерті її цивільного чоловіка ОСОБА_3 є його мати — ОСОБА_2 . Лише після того, як стан здоров`я матері трохи покращився, ОСОБА_1 змогла супроводити її до нотаріуса. Саме під час звернення до нотаріуса Гамовій М. В. стало відомо про наявність заповіту, складеного ОСОБА_3 , відповідно до якого усе належне йому майно було заповідано ОСОБА_1 . Разом із тим, ОСОБА_2 є пенсіонеркою та непрацездатною особою, а тому відповідно до вимог законодавства має право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту.
У зв`язку з вищевикладеним просять позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
Ухвалою суду від 20 травня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання, з викликом сторін. 
Ухвалою суду від 14 липня 2026 року підготовче судове засідання закрито та призначено до судового розгляду на 02 вересня 2026 року на 13 год. 00 хв. 
У судовому засідання позивач ОСОБА_1 та її представник Цап О.Р. позовні вимоги підтримли, надав пояснення аналогічні викладені у позові. Просили суд позовні вимоги задоволити повністю, а також залишити за позивачами судові витрати. 
Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про слухання справи за її відсутності та залишити за позивачами судові витрати.
Представник відповідача Процик І.І. в судове засідання не з`явилася, але до суду через систему Електронний суд надала додаткові пояснення по справі, в яких щодо задоволення вимог позивача покладається на розсуд суду.
Третя особа, що не заявляє самостійних вимог Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тарас Львович в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про слухання справи за його відсутності.
Суд, вислухавши позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 про, що 15.01.2025 складно відповідний актовий запис №15.
Відповідно до заповіту від 03.11.2023, зареєстрованого в реєстрі за №1814, бланк серії НСН №013914, ОСОБА_3 , заповів все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що у нього за законом матиме право, ОСОБА_1 .
Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 про, що 29.10.2025 складно відповідний актовий запис №6051.
Згідно із листами, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Стоцко Т.Л. від 05.05.2026 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 пропустили встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , та вказано на необхідність звернутися до суду із питанням визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.  Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.  Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивачі пропустили встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК).
Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.
Як було зазначено позивачами, вони пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що  ОСОБА_2 постійно хворіла та потребувала стороннього догляду , а тому самостійно звернутися до нотаріуса не мала фізичної можливості. ОСОБА_1 доглядала за нею, допомагала в побуті, одночасно працюючи й самостійно виховуючи дитину від попереднього шлюбу. У зв`язку з цим ОСОБА_1 об`єктивно не мала можливості раніше супроводити матір спадкодавця до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, ОСОБА_1 особисто не зверталася до нотаріуса раніше, оскільки не належить до кола спадкоємців за законом і не знала про існування заповіту від 03.11.2023 року
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачі пропустили строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, а позов задовольнити, та визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.
За таких обставин, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
На підставі викладеного, ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:

позов  ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) до Львівської міської ради (код ЄДРПОУ: 04055896, адреса: 79008, м.Львів, пл. Ринок, 1), третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тарас Львович (адреса: 79071, м. Львів, вул. В. Великого, 125/73) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити. 
Визначити ОСОБА_2 додатковий трьомісячний строк з моменту набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визначити ОСОБА_1 додатковий трьомісячний строк з моменту набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Судові витрати залишити за позивачем.
Повний текст рішення складено 02 вересня 2026 року.
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду – якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя  Романюк В.Ф.