ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
07 вересня 2026 року | м. Тернопіль | Справа № 921/294/26

Господарський суд Тернопільської області у складі судді Руденка О.В.  
за участі секретаря судового засідання Касюдик О.О. 
розглянув справу
за позовом  ОСОБА_1 
до відповідача 1 ОСОБА_2 
відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Жасмин Делюкс"
про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників, оформлених протоколом №1 від 14.10.2024.
за участі представників сторін:
позивача:  ОСОБА_1 , паспорт, Чмель І.М., адвокат (в режимі відеоконференції);
відповідача 2: Поморянський В.С., адвокат.
Суть справи: 
До Господарського суду Тернопільської області через систему "Електронний суд" подано позовну заяву ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 та ТОВ "Жасмин Делюкс" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників, що оформлене протоколом №1 від 14.10.2024.
Судом відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження.
В обґрунтування заявлених вимог, підтриманих у судовому засіданні повноважним представником, позивачка посилається на те, що внаслідок прийняття оскаржуваного рішення, відбулося незаконне позбавлення її корпоративних прав як учасника Товариства, зокрема, права на участь в управлінні Товариством, права на отримання інформації про його діяльність та права на частку у статутному капіталі Товариства. 
Відповідач 1 у судове засідання не прибув та не забезпечив участь свого представника у судовому засіданні. Разом з тим через систему "Електронний суд" 04.08.2026 подав заяву №б/н (вх.6172) про розгляд справи без його участі з врахуванням доводів, викладених у відзиві на позовну заяву №б/н (вх.№4512) від 10.06.2026, у якому ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволені позову. Так, зазначає, що на момент звернення позивача до суду правові наслідки оскаржуваного рішення вже були усунуті в адміністративному порядку. Зокрема, наказом Міністерства юстиції України скасовано реєстраційні дії, вчинені на підставі зазначеного рішення загальних зборів, а відомості про позивача як учасника товариства відновлені у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Таким чином, станом на час звернення до суду позивач уже був поновлений у статусі учасника товариства та мав можливість безперешкодно реалізовувати всі належні йому корпоративні права. Крім того, посилання позивача на наказ Міністерства юстиції України про скасування відповідних реєстраційних дій не може бути належним доказом недійсності оскаржуваного рішення загальних зборів учасників товариства. Так, предметом розгляду Міністерства юстиції України під час розгляду скарги є перевірка дотримання державним реєстратором вимог законодавства при проведенні реєстраційних дій. Водночас Міністерство юстиції України не наділене повноваженнями щодо встановлення дійсності чи недійсності рішень загальних зборів учасників товариства, а також щодо вирішення корпоративних спорів між учасниками юридичної особи. Зазначений наказ не встановлює недійсності рішення загальних зборів учасників товариства, не має преюдиційного значення для розгляду цього корпоративного спору та не звільняє позивача від обов`язку довести наявність передбачених законом підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів у судовому порядку.
Представник відповідача 2 у судовому засіданні підтримав подану ним заяву про визнання позову №б/н (вх. №6176) від 04.08.2026. Так, ТОВ "Жасмин Делюкс" підтверджує, що загальні збори учасників Товариства 14 жовтня 2024 року у встановленому законом та Статутом порядку не скликались, а процедура їх проведення суперечить установчим документам Товариства. Жодних повідомлень про вказані збори ТОВ "Жасмин Делюкс" не отримувало. Вказує, що рішення загальних зборів, оформлене протоколом №1 від 14.10.2024, прийняте за повної відсутності кворуму та з порушенням вимог законодавства України, а тому підлягає визнанню недійсним у судовому порядку. Водночас, Товариство наголошує, що цей корпоративний спір виник виключно внаслідок протиправних дій ОСОБА_2 , який без відома Товариства та мажоритарного учасника самостійно ініціював, оформив та подав для реєстрації спірні документи. Крім того, рішення загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс", оформлене протоколом №1 від 14.10.2024 року, формально продовжує існувати як документ, що створює правову невизначеність і несе ризик повторного використання для вчинення аналогічних незаконних дій.
За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи викладене та положення ст.ст.13,74 ГПК України, якими в господарському судочинстві реалізовано конституційний принцип змагальності учасників судового процесу, суд вважає, що в межах наданих йому повноважень, сторонам були створені належні умови для подання відповідних доказів та здійснені всі необхідні дії для забезпечення учасникам судового процесу можливості реалізувати власні процесуальні права належним чином.
З огляду на викладене в сукупності, з метою дотримання розумних строків вирішення цього спору, приймаючи до уваги висновки Європейського суду з прав людини у справі "В`ячеслав Корчагін проти росії" суд дійшов висновку, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття обґрунтованого судового рішення, у відповідності до ч. 1 ст. 202 ГПК України, а неявка відповідача 1 у судове засідання не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.
Судом також враховано, що за ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Справа в режимі відеоконференції з технічною фіксацією (звукозапис) судового процесу розглядалась відповідно до ст.ст.197, 222 ГПК України.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення та доводи учасників цього спору судом встановлено наступне. 
За приписами п.3 ч.1 ст. 20 ГПК України, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів, відносяться до юрисдикції господарських судів. 
При вирішенні такого спору господарський суд повинен встановити наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання. 
Згідно зі статтею 130 Цивільного кодексу України товариством з обмеженою відповідальністю є засноване однією або кількома особами товариство, статутний капітал якого поділено на частки. Особливості діяльності товариств з обмеженою відповідальністю встановлюються Законом України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (далі - Закон).
Відповідно до частин першої та другої статті 13 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" розмір статутного капіталу товариства складається з номінальної вартості часток його учасників, виражених у національній валюті України. Розмір частки учасника товариства у статутному капіталі товариства може додатково визначатися у відсотках. Розмір частки учасника товариства у відсотках повинен відповідати співвідношенню номінальної вартості його частки та статутного капіталу товариства.
Як вбачається з матеріалів справи, 12.10.2018 на підставі протоколу №1 установчих зборів засновників (учасників) ТОВ "Жасмин Делюкс", учасниками Товариства стали ОСОБА_1 з розміром частки у статутному капіталі 75,47% та ОСОБА_3 з розміром частки у статутному капіталі 24,53%. 16.10.2018 було зареєстровано як юридичну особу Товариство з обмеженою відповідальністю "Жасмин Делюкс" яке створена шляхом виділу з Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеравтосервіс". Директором Товариства було призначено ОСОБА_1 . 
В подальшому, 15.12.2022 року між ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) та ОСОБА_2 (Обдарованим) укладено договір дарування частки у статутному капіталі ТОВ "Жасмин Делюкс" за умовами якого Дарувальник передав у власність Обдарованого частку у статутному капіталі ТОВ "Жасмин Делюкс" у розмірі 24,53 %.
На підтвердження передачі частки 15.12.2022 було підписано Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі.
14.10.2024 відбулись загальні збори учасників ТОВ "Жасмин Делюкс", у яких прийняли участь: ОСОБА_2 - учасник товариства з часткою у статутному капіталі 24,53 відсотка. ОСОБА_1 участі у цих зборах не приймала. 
На вирішення зборів учасників були винесені питання відповідно до порядку денного:
1) обрання голови загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс";
2) виключення учасника ОСОБА_1 зі складу учасників ТОВ "Жасмин Делюкс". 
Відповідно до протоколу №1 від 14.10.2024 загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс" на зборах прийнято рішення:
1. Обрати ОСОБА_2 головою загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс".
2. Виключити ОСОБА_1 зі складу учасників ТОВ "Жасмин Делюкс" у зв`язку з невнесенням нею свого вкладу до статутного капіталу Товариства протягом року з дня державної реєстрації Товариства. 
В подальшому, 17.10.2024. ОСОБА_2 звернувся до державного реєстратора Підгаєцької міської ради Сивак Н.Б., яка у той же день вчинила реєстраційні дії № 1006461070002011643 і 1006467770003011643, щодо виключення ОСОБА_1 з числа учасників ТОВ "Жасмин Делюкс" та зменшила статутний капітал ТОВ на суму її внеску.
Наказом №3542/5 від 06.12.2024 та висновком №3071-33.1.2.-24 від 29.11.2024 Міністерства юстиції України за скаргою позивача, зокрема вищевказані дії державного реєстратора Сивак Н.Б. були анульованими.
Водночас, незважаючи на скасування вказаних дій оспорюване рішення загальних зборів, оформлене протоколом №1 від 14.10.2024 продовжує існувати та за твердженням позивачки, може бути використане для внесення відповідних змін у відомості ЄДР щодо товариства. 
Наведені обставини стали підставою для звернення до суду з відповідним позовом.
Оцінивши зібрані у справі докази, доводи та заперечення представників сторін, суд вважає, що позов слід задовольнити в повному обсязі, з огляду на таке. 
Відповідно до частин першої - четвертої статті 96-1 Цивільного кодексу України права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. 
Так, пунктом 1 частини 1 статті 116 ЦК України передбачено право учасника господарського товариства у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, брати участь в управлінні товариством. Наведене положення кореспондується із приписами статті 5 Закону України " Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" .
Згідно зі ст.ст. 97, 98 ЦК України органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом.
За приписами статті 28 Закону загальні збори учасників є вищим органом товариства. При цьому у наведеній правовій нормі законодавець обумовив, що кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.
Таким чином, право брати участь в управлінні товариством може бути реалізовано учасником товариства при прийнятті участі у загальних зборах товариства, на яких вирішують ті чи інші питання діяльності товариства. За сталою судової практикою, корпоративні права, зокрема, тим і характеризуються, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи, має право на участь в управлінні останньою й на інші правомочності, що передбачені законом і статутними документами (постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 509/577/18, від 01 жовтня 2019 року у справі № 910/7554/18).
Відповідно до частини 1 статті 31 Закону, загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також: з ініціативи виконавчого органу товариства; на вимогу наглядової ради або ради директорів товариства; на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.
Порядок скликання загальних зборів учасників регламентований статтею 32 Закону та статуту Товариства. 
Згідно із положеннями частин 1-5 статті 32 Закону, загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.
Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. При цьому останній зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.
Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.
У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.
Частиною 5 статті 31 цього нормативно-правового акту визначено, що вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам. Аналогічний припис наведений у п.8.5 статуту відповідача 2. 
При цьому суд констатує, що правова конструкція статей 31 та 32 Закону полягає у створенні механізму захисту всіх власників корпоративних прав ТОВ, через встановлення обов`язку учаснику, який бажає скликати загальні збори, повідомити про це за окремою процедурою виконавчий орган товариства. Останній, після такого повідомлення, зобов`язаний скликати загальні збори учасників та проінформувати про це усіх інших учасників.
За приписами статті 32 Закону, обов`язковою умовою повідомлення про скликання загальних зборів юридичної особи є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний). Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення
В свою чергу, відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, з точки зору Закону, може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.
Лише у разі бездіяльності або відмови виконавчого органу учасник набуває право скликати збори самостійно (ч. 9 ст. 31 Закону). У такому разі, на останнього покладаються встановлені статтею 32 Закону обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів.
В силу п.8.1. Статуту відповідача 2, його Виконавчим органом на час скликання та проведення спірних зборів учасників був директор. Станом на день проведення загальних зборів Товариства - 14.10.2024 керівником ТОВ "Жасмин Делюкс" являлась ОСОБА_1 . Однак, за твердженням останньої, жодних повідомлень до неї в письмовій формі від учасників товариства про скликання загальних зборів із зазначенням запропонованого порядку денного не надходила. Відтак, Виконавчим органом товариства спірні збори не скликалися. Будь-яких доказів, які б цю обставину спростовували, відповідачами суду надано не було. 
Як наслідок суд вважає доведеною ту обставину, що відповідач 1, який ініціював проведення загальних зборів, їх скликав без дотримання встановлених ч.9 ст. 31 Закону правил.
Крім цього, на переконання суду, особа, яка скликає загальні збори учасників, повинна вжити всіх розумних заходів для повідомлення учасників про проведення цих зборів. Обраний особою, що скликає загальні збори учасників, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. Таких належних доказів повідомлення позивачки про проведення оспорюваних загальних зборів матеріали справи не містять. 
В свою чергу, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 січня 2020 року у справі № 924/641/17 вказала, що правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацією, зокрема, шляхом участі в загальних зборах є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/ або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.
На переконання суду, всі із перелічених вище обставин мали місце у спірних правовідносинах. Ці обставини, на переконання суду, виникли через протиправні дії відповідача 1 при скликанні ним оспорюваних зборів учасників Товариства. Внаслідок цього позивачка , яка володіла 75,47 відсотків частки у статутному капіталі господарського товариства була незаконно позбавлена правомочності на участь в управлінні господарською організацією. 
Також суд зауважує, що компетенція загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю визначена у статті 30 Закону, згідно з якою загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства.
В свою чергу , за сталими правовими позиціями, що сформовані судом касаційної інстанції, прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення є безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів (висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 21.03.2018 у справі № 927/524/17, від 24.04.2019 у справі № 914/921/18, від 06.05.2025 у справі № 904/1891/24).
Відтак, при вирішенні даного спору суд враховує приписи статті 34 Закону, які регламентують порядок прийняття рішень загальними зборами учасників з питань порядку денного. 
У зазначеній правовій нормі законодавець визначив різну кількість голосів учасників товариства для прийняття ними рішень з відповідних питань. Але в кожному із перелічених випадків , відсоток голосів має складати більшість голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань. З наведеними законодавчими приписами кореспондуються і положення пунктів 8.9-8.9.4 статуту відповідача 2. 
Про зазначене йдеться і в ч. 5 статті 34 Закону, де передбачено, що статутом товариства може встановлюватися інша кількість голосів учасників товариства (але не менше, ніж більшість голосів), необхідна для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів учасників, крім рішень, які відповідно до цього Закону приймаються одностайно. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.
Такі вимоги, щодо кількості голосів, необхідних для прийняття рішень загальними зборами, законодавцем встановлені в першу чергу з метою захисту корпоративних прав самих учасників товариства від зловживань з боку інших учасників. 
У спірних правовідносинах , володіючи лише 24,53 відсотків частки в статутному капіталі відповідача 2 , відповідач 1 за відсутності іншого учасника та, як наслідок, кворуму, не вправі був не лише приймати рішення на зборах а й проводити їх.
Також суд вважає, що створення відповідача 2 у результаті виділу з іншої юридичної особи свідчить про те, що статутний капітал ТОВ "Жасмин Делюкс" формувався за рахунок майна, переданого за розподільчим балансом . Відтак, посилання у оспорюваному рішенні як на підставу для виключення позивачки зі складу Товариства на невнесення нею вкладу до статутного капіталу не відповідає ні фактичним обставинам, ні вимогам законодавства, що регламентує спірні правовідносини. 
Відповідно до усталеної судової практики Верховного Суду підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах (постанова Верховного Суду від 27.03.2018 року у справі №904/9431/15). При цьому суд відзначає, що у спірних правовідносинах має місце кожна із перелічених вище підстав. 
Також суд відзначає, що позивачка є власницею значної частки статутного капіталу господарського товариства - 75,47%. Оспорювані рішення стосувалися безпосередньо її особи як учасника. Позбавивши її права участі на загальних зборах та прийнявши оспорюване рішення за відсутності кворуму, відповідач 1 безумовно діяв недобросовісно.
В той же час, на переконання суду, добросовісність є однією із основоположних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України). Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. 
Дії учасників цивільних та корпоративних відносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. 
Однак у спірних правовідносинах поведінка відповідача 1 була такою , що жодному із перелічених вище критеріїв не відповідала. 
Посилання відповідача 1 щодо неефективного способу захисту порушених корпоративних прав, що обраний позивачкою судом оцінюються критично. Адже рішення загальних зборів учасників господарського товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. Згідно з частиною п`ятою статті 98 Цивільного кодексу України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду. Можливість оскарження учасником господарського товариства до суду рішення загальних зборів підтверджується і сталою судовою практикою з даного приводу.
З урахуванням викладеного в сукупності , суд погоджується з твердженнями позивачки про порушення її корпоративних прав, недотримання вимог законодавства при скликанні та проведенні загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс", невідповідності прийнятих на них рішень фактичним обставинам та законодавчим приписам, а відтак і наявності правових підстав для визнання цих рішень недійсними в судовому порядку. Як наслідок позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі. Зважаючи на викладене в сукупності суд приймає заяву відповідача 2 про визнання ним позовних вимог. 
Інші, долучені до матеріалів справи докази, доводи та пояснення були ретельно досліджені судом, однак наведених вище висновків вони не спростовують. В свою чергу, аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України". Суд , зокрема, зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. 
З урахуванням висновків, до яких дійшов суд при вирішенні даного спору, суду не вбачається за необхідне надавати правову оцінку кожному із доводів, наведених учасниками судового процесу в обґрунтування власних правових позицій, оскільки решту аргументів, суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі та не спростовують висновків суду. 
При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, до яких, зокрема належить, судовий збір суд, з огляду на викладені вище обставини констатує, що вказаний спір виник виключно внаслідок неправильних дій відповідача 1. Відтак, витрати по сплаті судового збору на підставі ч.9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом повністю на ОСОБА_2 .
Керуючись ст. ст. 42, 46, 73, 74, 76-79, 91, 123, 129, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -
ВИРІШИВ:
1. Прийняти заяву відповідача 2 про визнання позову.
2. Позов задовольнити.
3. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Жасмин Делюкс", що оформлене протоколом №1 від 14.10.2024.
4. Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ідент. номер НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідент. номер НОМЕР_2 ) 2 662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) грн 40 коп. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, в порядку та строки встановлені ст.ст. 256-257 ГПК України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Повний текст рішення виготовлений 16.09.2026. 
Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://te.court.gov.ua/sud5022. 

Суддя О.В. Руденко