ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
20 серпня 2026 року справа №200/7016/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Геращенко І.В., Казначеєва Е.Г., розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача - Литвинова Вячеслава Вячеславовича на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2025 року у справі № 200/7016/25 (головуючий І інстанції Голубова Л.Б.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними дій та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі - відповідач 1), Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі - відповідач 2) про: визнання протиправними дій Головного управління Національної поліції в Донецькій області та скасування наказу Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 12.08.2025 року № 573, яким інспектора-чергового чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани і без становлення премії за серпень 2025 року.
Також просив відшкодувати судові витрати, які складаються з витрат на сплату судового збору та на правову допомогу в розмірі 10000,00 гривень.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 20.03.2017 року проходить службу в Національній поліції України на посаді інспектор-черговий чергової частини відділу моніторингу Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області та має спеціальне звання - старший лейтенант поліції.
Позивач вказує, що є інвалідом ІІІ групи по захворюванню - інгаляційного отруєння невідомою речовиною, акубаротравми без порушення цілісності барабанних перетинок, ЗЧМТ, струс головного мозку у вигляді легкої цефалгії. Травма, отримана під час виконання службових обов`язків у період дії воєнного стану під час безпосередньої участі у бойових діях або забезпеченні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів.
Зазначає, що 17.06.2025 року о 07-30 год. позивач прибув до приміщення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області для проведення інструктажу та подальшого несення служби інспектором-черговим Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області. 
В цей же день о 08-00 год. позивач разом із членами слідчо-оперативної групи перебував на ранковому інструктажі добового наряду. Під час проведення інструктажу позивач відповів на усі питання, які йому були поставлені, показав нормальні знання нормативних актів, регламентуючих роботу Національної поліції.
Внаслідок вказаної вище травми, у позивача під час проведення інструктажу погіршився стан здоров`я, та останній про вказаний факт повідомив керівнику, поскаржившись що не може приступити до виконання своїх обов`язків та звернувся до медичного закладу для надання медичної допомоги - КП "ЦПМСД Костянтинівської міської ради", де знаходився на амбулаторному лікуванні від 17.07.20205 року по 07.08.2025 року.
Вказує, що під час проведення вищезазначеного інструктажу з боку посадової особи, яка її проводила та інших посадових осіб, які проводили інструктаж, будь-яких зауважень не надходило, тому підстав для проведення службового розслідування щодо низьких знань позивача та відсутності погонів, як зазначено у висновку службового розслідування від 04.08.2025 року не було, в тому числі й тому, що позивач до виконання обов`язків несення служби не приступив у зв`язку із хворобою, що підтверджується зазначеним висновком службового розслідування. 
За результатом висновку службового розслідування від 04.08.2025 року начальником Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області полковником поліції Матвієнком М. було видано наказ №573 від 12.08.2025 року, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та без встановлення премії у серпні 2025 року. 
Позивач не погоджується з зазначеним наказом, тому змушений звернутися суду за захистом своїх прав.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2025 року у справі № 200/7016/25 у задоволенні позову - відмовлено. 
Представник позивача не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що в наданих матеріалах висновку службового розслідування від 04.08.2025 року зазначено, що позивач який заступав до несення служби 17.06.2025 року о 08.00 год., під час ранкового інструктажу добового нараду, який заступав до несення служби, прибув на інструктаж з порушенням форменого одягу, а саме без погонів. 
В матеріалах службового розслідування відсутні об`єктивні данні про факт прибуття на інструктаж позивача 17.07.2025 року в форменому одязі без погонів.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.
Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є громадянином України, про що свідчить ІD-паспорт № НОМЕР_1 , виданий 08.05.2019 року. 
Згідно з витягом з реєстру територіальної громади від 08.04.2025 року позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач з 20.03.2017 року по дійсний час проходить службу в Національній поліції, що підтверджується трудовою книжкою НОМЕР_2 від 20.03.2017 року та спеціальним жетоном ДОП № 014645. 
Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_3 від 25.03.2019 року, виданого Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області позивач має статус учасника бойових дій.
Позивач зазначив, що 17.06.2025 року о 07-30 год. він прибув до приміщення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області для проведення інструктажу та подальшого несення служби інспектором-черговим Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, де з 08-00 год. разом із членами слідчо-оперативної групи перебував на ранковому інструктажі добового наряду. 
Внаслідок вказаної отриманих під час захисту Батьківщини травм у позивача під час проведення інструктажу погіршився стан здоров`я, та останній про вказаний факт повідомив керівнику, поскаржившись що не може приступити до виконання своїх обов`язків та звернувся до медичного закладу для надання медичної допомоги - КП "ЦПМСД Костянтинівської міської ради", де знаходився на амбулаторному лікуванні від 17.07.20205 року по 07.08.2025 року.
При цьому, доказів щодо наявності медичних документів (стосовно певних діагнозів у позивача, перебування ним на амбулаторному лікуванні) позивачем до матеріалів справи не надано.
Водночас, позивач вказує, що під час проведення вищезазначеного інструктажу з боку посадової особи, яка її проводила та інших посадових осіб, які проводили інструктаж, будь-яких зауважень до нього не надходило, тому вважає, що підстав для проведення службового розслідування щодо низьких знань позивача та відсутності погонів, як зазначено у висновку службового розслідування від 04.08.2025 року не було, в тому числі і тому, що позивач до виконання обов`язків несення служби не приступив у зв`язку із хворобою, що підтверджується зазначеним висновком службового розслідування. 
На адресу керівництва Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт відповідального від керівництва Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_2 за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора-чергового чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . 
Відповідно до рапорту ОСОБА_2 17.07.2025 року, а не 17.06.2025 року, як вказав позивач, о 08:00 год. під час проведення ранкового інструктажу добового наряду, який заступав до несення служби в складі слідчо-оперативної групи Краматорського РУП інспектор-черговий чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 прибув на інструктаж з порушенням форменого одягу, а саме: без погонів. 
Позивачем не спростовується даний факт явки на інструктаж без погонів, а лише вказується, що він не приступив в цей день до виконання обов`язків через раптову хворобу в цей день, а отже вважає, що з цих підстав на інструктаж можна було прийти без погонів.
На підставі наказу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 21.07.2025 року № 521 дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, за результатами якої встановлено, що особиста недисциплінованість ОСОБА_1 призвела до порушення ним норм п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині належного знання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, а також правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 року № 718 в частині носіння однострою без знаків розрізнення.
З зазначених підстав до позивача наказом № 573 від 12.08.2025 року Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області "Про порушення службової дисципліни інспектором-черговим чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУ НП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та його покарання" застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани та без встановлення премії у серпні 2025 року.
При цьому, дисциплінарною комісією враховано попереднє, не зняте дисциплінарне стягнення у вигляді попередження за порушення службової дисципліни ОСОБА_4 , встановлене наказом Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 19.06.2025 року № 436.
Перевіряючи правомірність дій відповідача щодо накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани та з позбавленням премії, суд першої інстанції виходив з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Приписами ст. 24 Конституції України гарантується рівність конституційних прав і свобод та рівність всіх громадян перед законом.
Згідно з вказаною нормою суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною 1 статті 18 цього ж Закону, порушення якого встановлено відповідачем, визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України "Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України" (далі - Закон № 2337-VIII, Статут).
В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Згідно з ч. 2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
За приписами ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст.13 Закону № 2337-VIII).
Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За вимогами частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно зі статтею 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).
Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч.1, ч.4 ст.16 Закону № 2337-VIII).
Пунктами 2, 4, 5 Розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
Судом встановлено, що 17.07.2025 на адресу керівництва Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт відповідального від керівництва Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції В. Коваля за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора-чергового чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . 
Зазначено, що 17.07.2025 року о 08:00 год. під час проведення ранкового інструктажу добового наряду, який заступав до несення служби в складі слідчо-оперативної групи Краматорського РУП інспектор-черговий чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 прибув на інструктаж з порушенням форменого одягу, а саме: без погонів. 
Як зазначено вище, позивач не спростовує цей факт, а зазначає, що не заступив в цей день до несення служби, оскільки звернувся до КП "ЦПМСД Костянтинівської міської ради" Донецької області та знаходився на амбулаторному лікуванні з 17.07.2025 року, що підтверджується довідками від 17.07.2025 № 1111-ВЕАЕ-ННВ6-ТН62 з 17.07.2025 до 26.07.2025, від. 25.07.2025 № 1111-3МК9-92КК-М263 з 25.07.2025 до 28.07.2025, від. 29.07.2025 № 1111-Е22А-368А-ВСКТ з 29.07.2025 до 07.08.2025 та не є спірною обставиною між сторонами. 
Наказом МВС України від 19.08.2017 № 718 затверджено Правила носіння однострою поліцейських (далі - Правила).
Відповідно до пункту 1 розділу І Правил ці Правила визначають порядок та умови використання предметів однострою, розміщення на ньому державних нагород, відомчих заохочувальних відзнак, знаків розрізнення та нагрудного знака поліцейськими, у тому числі відрядженими (прикомандированими) до Верховної Ради України, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, інших органів державної влади, установ та організацій, закладів, органів місцевого самоврядування, а також здобувачами вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - поліцейські).
За приписами пункту 8 розділу І Правил поліцейські зобов`язані:
носити однострій відповідно до вимог цих Правил;
утримувати однострій у зразковому стані;
бережно ставитися до однострою та запобігати його пошкодженню й забрудненню.
Розділом VI Правил унормовано питання знаків розрізнення поліцейських та платформи ідентифікаційні.
Так, згідно з пунктами 2-3 розділу VI Правил до знаків розрізнення відносяться погони нашивні та погони накладні.
Носіння встановленого однострою із відповідними знаками розрізнення є однією з основ діяльності Національної поліції України, оскільки забезпечує впізнаваність поліцейського, підтверджує його офіційний статус та дисциплінованість. 
Крім того, наявність у поліцейського знаків розрізнення гарантує чітку ідентифікацію службової особи, що є необхідною умовою реалізації принципів публічності та відповідальності в діяльності поліції. 
Отже, належне носіння встановленого однострою із знаками розрізнення становлять обов`язкову основу діяльності Національної поліції України. 
Позивачем не дотримано вимог Правил, що в свою чергу підтверджує факт порушення позивачем своїх службових обов`язків, встановлений службовим розслідуванням.
Під час перевірки знань чинної нормативно-правової бази серед працівників поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_3 показав слабкі знання ст. 46 Закону № 580.
Зокрема, вказана стаття 46 Закону № 580 регламентує порядок застосування вогнепальної зброї поліцейськими.
Згідно з матеріалами службового розслідування ОСОБА_3 показав слабкі знання з питання застосування вогнепальної зброї без попередження.
Опитаний під час службового розслідування старший інспектор - черговий чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_5 пояснив, що він з 08:00 17.07.2025 до 08:00 18.07.2025 заступив на добове чергування черговим Краматорського РУП. 
Крім того пояснив, що під час проведення цільового інструктажу у інспектора - чергового чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 було виявлено порушення форменого одягу, а також під час перевірки рівня знань нормативної бази, останній показав слабкі знання ст. 46 Закону № 580. В подальшому, після закінчення вищевказаного інструктажу, ОСОБА_3 до несення служби не приступив, у зв`язку із погіршенням самопочуття.
Аналогічні показання щодо слабких знань позивачем статті 46 Закону № 580 зазначені в рапорті відповідального від керівництва Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_7 
28.07.2025 дисциплінарною комісією було переглянуто відеоматеріали, які було отримано в ході проведення службового розслідування, а саме: відеофайл з назвою " 00HY130_3_765520250717081510_0004_IMP" загальним розміром 256000 кілобайт. 
Переглядом встановлено, що відеозапис загальною тривалістю 08 хвилин 20 секунд. 
На початку відеозапису видно, що останній здійснюється у підвальному приміщенні адміністративної будівлі Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області при штучному освітленні. 
На початку проведення цільового інструктажу було перевірено наявність особового складу, який задіяний до несення служби, серед якого, зокрема, наявний ОСОБА_3 . Далі проведена перевірка знань законодавчих актів та інших законів у особового складу. 
На 02 хвилині 51 секунді комісією зафіксовано, що ОСОБА_3 перебуває на інструктажі без знаків розрізнення, а також показує недостатні знання ст. 46 Закону № 580.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На підставі зазначених вище доказів: показань колег позивача, запису проведення інструктажу 17.07.2025 року дисциплінарна комісія дійшла висновку, що старший лейтенант поліції ОСОБА_3 показав слабкі знання ст. 46 Закону № 580 під час інструктажу.
У якості доказу, у позовній заяві лише зазначено, що на адресу ОСОБА_6 будь-яких зауважень не надходило, тому підстав для проведення службового розслідування щодо низьких знань позивача та відсутності погонів не було.
Жодних доказів зворотного позивачем не надано та не доведено ним під час службового розслідування.
Дисциплінарна комісія неодноразово намагалася відібрати пояснення у ОСОБА_6 .
Зокрема, 24.07.2025 було здійснено телефонний дзвінок ОСОБА_8 за номером телефону НОМЕР_4 . ОСОБА_8 було повідомлено про необхідність прибути 28.07.2025 об 11:00 за адресою м. Краматорськ, вул. Академічна, буд. 25, каб. 218 для надання пояснень. 
За вказаним фактом дисциплінарною комісією складено акт про здійснення телефонного дзвінку від 24.07.2025, який зареєстровано за № 9416/201-2025 від 24.07.2025. 
Крім того, 24.07.2025 за № 9417/201/03-2025 за допомогою месенджеру "WhatsApp", на зареєстрований телефонний номер НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_8 , було надіслано повідомлення (виклик) щодо необхідності прибуття до приміщення службового кабінету відділу кадрового забезпечення № 218 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, розташованого за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Академічна, буд. 25, для надання пояснень 28.07.2025 об 11:00. 
Того ж дня, вказане повідомлення про виклик було надіслано на електронну пошту " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", а також рекомендованим листом за місцем мешкання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 . 
У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 за викликом від 24.07.2025 не з`явився у визначений час, а саме: 28.07.2025 та упродовж наступних днів для надання пояснень у приміщення службового кабінету відділу кадрового забезпечення № 218 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, а також не надав пояснення в рамках службового розслідування ні в письмовій, ні в усній формі, за вказаним фактом дисциплінарною комісією складено акт про неприбуття від 28.07.2025, який зареєстровано за № 9555/201-2025. 
У зв`язку з небажанням ОСОБА_6 надати пояснення дисциплінарною комісією складено акт про відмову надання пояснень від 28.07.2025, який зареєстровано за № 9549/201-2025. 
31.07.2025 дисциплінарною комісією оглянуто засіб електронної комунікації, а саме: мобільний телефон " НОМЕР_5 " (номер телефону НОМЕР_6 ), з якого 24.07.2025 ОСОБА_8 направлялось повідомлення (виклик) про необхідність прибуття. 
Оглядом встановлено, що 24.07.2025 в месенджері "WhatsApp" на зареєстрований телефонний номер НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_8 , було надіслано наказ про призначення службового розслідування від 21.07.2025 № 521, повідомлення (виклик) щодо необхідності прибуття до службового кабінету відділу кадрового забезпечення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, розташованого за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Академічна, буд. 25, на що позивач під час телефонної розмови 24.07.2025 повідомив, що перебуває на лікарняному.
За вказаним фактом дисциплінарною комісією складено акт огляду засобу електронної комунікації від 31.07.2025 за № 9687/201-2025.
З наведеного висновується, що позивач відмовився надавати пояснення дисціплінарній комісії при тому, що знаходився на амбулаторному лікуванні і міг би захистити свої права.
Висновком службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку позивача, затвердженого начальником Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області полковником ОСОБА_9 04.08.2025 року до позивача за порушення п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині неналежного знання законів, інших нормативно - правових актів, що визначають повноваження поліції, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580, в частині неналежного дотримання нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, а також наказу № 718, в частині носіння однострою без знаків розрізнення було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани та без встановлення премії у серпні 2025 року. 
Відповідно до наказу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 12.08.2025 № 573 "Про порушення службової дисципліни інспектором - черговим чергової частини відділу моніторингу Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та його покарання" до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани та не встановлено премію у серпні 2025 року.
Тобто, вказані у висновку службового розслідування порушення п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, в частині неналежного знання законів, інших нормативно - правових актів, що визначають повноваження поліції, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580, в частині неналежного дотримання нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, а також наказу № 718, в частині носіння однострою без знаків розрізнення підтверджено висновком, затвердженим 04.08.2025 року.
Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що притягненню до дисциплінарної відповідальності повинно передувати встановлення факту невиконання (неналежного виконання) особою рядового і начальницького складу обов`язків або вчинення ним дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення повинен обиратись з врахуванням характеру та обставин вчиненого проступку, його наслідків, попередньої поведінки, кваліфікації тощо та бути співмірним дисциплінарному проступку.
Висновок службового розслідування має містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 передбачено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Так, згідно з п.1, п. 3 ч. 4 ст.19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; наявність заохочень та державних нагород. 
Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що комісією не враховано пом`якшуючих обставин. При цьому, раніше позивач до дисциплінарної відповідальності не притягувався.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, в тому числі, причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення.
Дисциплінарною комісією згідно з положеннями п. 9 ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту зазначено причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, а саме: особиста недисциплінованість, зневага довірою керівництва, небажання приступати до несення служби та виконувати свої службові обов`язки.
Крім того, як зазначено вище, обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_6 комісією не встановлено. 
Обставиною, що обтяжує відповідальність ОСОБА_6 , є вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення - зауваження, накладеного наказом Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 19.06.2025 року № 436 за фактом запізнення ОСОБА_6 на ранковий інструктаж без поважних причин
З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позову. 
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи наведене, колегія суддів не знаходить правових підстав для задоволення апеляційної скарги і відповідно для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, правові висновки суду першої інстанції скаржником не спростовані.
Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу представника позивача - Литвинова Вячеслава Вячеславовича на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2025 року у справі № 200/7016/25 - залишити без задоволення. 
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2025 року у справі № 200/7016/25 - залишити без змін. 
Повне судове рішення складено 20 серпня 2026 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя А.А. Блохін 

Судді І.В. Геращенко

Е.Г. Казначеєв