РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
м. Вінниця
06 липня 2026 р.  Справа № 120/14884/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Дмитришеної Р.М., 
за участі секретаря судового засідання: Тлуста А.О. 
позивача: ОСОБА_1 
представників позивача: Корінної Н.М., ОСОБА_2 
представника відповідача: Хоменчук К.Л.
третьої особи ОСОБА_3 та його представника Панасюк К.Ю.
без участі Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом: ОСОБА_1 
до: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, за участі третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, ОСОБА_3 , 
про: визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:
У Вінницький окружний адміністративний суд звернулась з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області з вимогами про:
- Визнання протиправним та скасування рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 26.09.2025;
- Зобов`язання кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області ухвалити рішення, яким у повному обсязі відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо адвоката Шаповал Олени Вікторівни (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №452, видане на підставі рішення атестаційної палати 74 Черкаська обласна КДК адвокатури від 23.01.2012. Рішення про включення в реєстр адвокатів м. Києва №30 від 22.10.2012).
В обґрунтування заявлених вимог позивач вказала на порушення її прав спірним рішенням. Вважає його необґрунтованим, без дослідження матеріалів дисциплінарної справи, з порушенням стадійного дисциплінарного провадження, без установлення складу дисциплінарного проступку в її діях. Позивач акцентує на порушенні відповідачем засад змагальності, гласності та права на захист, гарантовані Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адже її не повідомляли та не запрошували на засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області.
Також позивач заперечує по суті скарги ОСОБА_3 стверджуючи про виконання всіх взятих на себе зобов`язань. 
Ухвалою від 27.10.2025 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та витребувано у відповідача необхідні для розгляду справи докази. Установлено строки для подання заяв по суті. Цією ж ухвалою залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Житомирської області (Том 1 а.с. 237-238).
Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області 10.11.2025 подано пояснення щодо заявлених вимог (Том 2 а.с. 1-6).
Згідно із поясненнями КДКА Житомирської області вважає зазначені позивачем в позові аргументи необґрунтованими, які не підлягають задоволенню. 
Позивачем 10.11.2025 через систему "Електронний суд" подано заперечення на пояснення третьої особи - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області (Том 1 а.с. 241-246).
Відповідач 12.11.2025 подав відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечує позовні вимоги та просить відмовити у задоволенні позову (Том 2 а.с. 7-14). По суті спору у відзиві вказано, що на адресу КДКА Вінницької області 15.07.2025 надійшли матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката Шаповал О.В. за скаргою ОСОБА_3 , скеровані на розгляд КДКА листом Т.в.о Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Перерозподіл вищезазначеної дисциплінарної справи здійснено ВКДКА в порядку п. 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури після її порушення, у зв`язку з відсутністю необхідного кворуму в ДП КДКА Житомирської області на стадії розгляду дисциплінарної справи (матеріали дисциплінарної справи т. 7, аркуші 9-11).
Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області прийнято рішення від 26.09.2025 щодо закриття провадження у справі про дисциплінарний проступок адвоката Шаповал О.В. у зв`язку із закінченням строку накладення дисциплінарного стягнення.
Тож рішення відповідач вважає правомірним, а позов необґрунтованим. 
Водночас, відповідач вказує, що спірне рішення не породжує для позивача жодних негативних правових наслідків, оскільки провадження закрито, стягнення не накладено, що усуває будь-яке порушення її прав чи інтересів. Вказане рішення фактично завершило дисциплінарне провадження на користь ОСОБА_1 . 
Посилання позивача на порушення порядку розгляду скарги ОСОБА_3 та складання членом КДКА Житомирської області довідки за результатами розгляду скарги від 13.12.2024 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , відповідач вважає безпідставними та такими, що не можуть бути предметом повторного розгляду судом, оскільки нею було обрано альтернативний спосіб оскарження рішення дисциплінарної палати регіональної КДКА до ВКДКА.
Так, рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 про порушення відносно адвоката дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_3 оскаржено позивачем до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Рішенням ВКДКА №IV-025/2025 від 24.04.2025 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 - без змін.
Тож, усі обставини були предметом ретельної перевірки та оцінки Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури під час розгляду скарги позивача на рішення КДКА Житомирської області №42/1 від 13.12.2024. 
Таким чином, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області отримала матеріали дисциплінарного провадження вже після порушення дисциплінарної справи, тобто після завершення перевірки і надання оцінки її правомірності та відповідності вимогам законодавства. Під час розгляду матеріалів дисциплінарної справи ДП КДКА Вінницької області не мала правових підстав і повноважень повторно перевіряти обставини, які вже були встановлені та оцінені КДКА Житомирської області та ВКДКА, і діяла виключно в межах компетенції, визначеної Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Регламентом КДКА регіону на стадії розгляду дисциплінарної справи.
З приводу доводів позивачки, що КДКА Вінницької області вийшла за межі скарги ОСОБА_3 та обставин, зазначених у рішенні КДКА Житомирської області №42/1 від 13.12.2024, відповідач із покликанням на ст.ст. 37-38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та п.п. 33, 49 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №120 від 30.08.2014 (з подальшими змінами) дисциплінарна палата КДКА не обмежена змістом довідки члена палати, який проводив попередню перевірку і самостійно оцінює всі наявні матеріали та обставини справи.
Довідка члена дисциплінарної палати є лише документом попередньої перевірки, який не має наперед визначальної сили для колегіального рішення. 
Отже, КДКА Вінницької області мала повне право оцінювати поведінку адвоката ОСОБА_1 у контексті вимог не лише статті 11, а й інших положень Правил адвокатської етики, якщо під час розгляду встановлено відповідні порушення.
Позивачем 12.11.2025 подано відповідь на відзив, відповідно до якої остання спростовує доводи відповідача та наводить мотиви їх відхилення. Заявлені позовні вимоги просить задовольнити в повному обсязі (Том 2 а.с. 15-25).
Представник відповідача відповідно до ухвали від 27.10.2025 надала до суду разом із супровідним листом (вх 14.11.2025) оригінал дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у семи томах (а.с. 21 т. 2).
Надалі, позивачем 10.12.2025 подано клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 10.12.2025 о 13:00 год. (Том 2 а.с. 28а-28г).
Ухвалою від 10.12.2025, проголошеною на місці із занесенням до протоколу судового засідання, суд задовольнив клопотання позивача про відкладення судового засідання (том 2 а.с. 29, зворотній бік, запис за порядковим номером 22).
Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області 22.12.2025, 29.01.2026, 03.06.2026, 03.07.2026 подані клопотання про розгляд справи без їх участі. Проти задоволення позовних вимог заперечує (Том 2 а.с. 37, Том 3 а.с. 105-131, Т.6).
ОСОБА_3 звернувся із заявою про вступ у справу як третя особа (вх 22.12.2025), (Том 2 а.с. 32-37); із заявою від 07.01.2026, якою просив вирішити питання про його процесуальний статус у цій справі до початку її розгляду по суті (Том 2 а.с. 67).
Позивач відповідно до заяв від 23.12.2025, від 12.01.2026 (Том 2 а.с. 39- 43, 77-82) заперечувала обґрунтованість підстав про вступ у справу ОСОБА_3 третьою особою. 
Ухвалами від 12.01.2026, від 25.05.2026 задоволено клопотання позивача та її представників - адвоката Щетніцького Р.В., адвоката Корінної Н.М. та допущено останніх до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду за допомогою системи "EasyCon" (Том 2 а.с. 83, Том 6).
Відповідачем 14.01.2026 подано до суду додаткові докази (Том 2 а.с. 88-117).
Ухвалою від 14.01.2026 залучено до участі у справі третю особу без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , встановлено строк для подання заяв по суті. Цією ж ухвалою продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. (Том 2 а.с. 120-126). 
ОСОБА_3 27.01.2026 подав письмові пояснення відповідно до яких останній просить задовольнити позовні вимоги частково, а саме скасувати рішення відповідача від 26.09.2025, в іншій частині позовних вимог - відмовити (Том 2 а.с. 131 - Том 3 а.с. 101).
Позивачем 10.02.2026 подано додаткові пояснення (Том 3 а.с. 105-131).
Ухвалою від 11.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
В ході судового розгляду справи задоволено клопотання позивача та долучено до матеріалів справи копію матеріалів дисциплінарної справи (досьє адвоката) (а.с. 23 том 4 - а.с. 94 том 6). 
Задоволено частково клопотання ОСОБА_3 та долучені із матеріалів дисциплінарної справи адвоката до матеріалів адміністративної справи копії договору від 09.03.2021 №5/3/21 про надання правової допомоги, договору про надання правової допомоги №36 від 10.06.2021, додаткової угоди №1 до договору №35 від 10.06.2021 (а.с. 140-145 т.6). 
Позивач, її представники, представник відповідача, третя особа та його представник підтримали свої вимоги та заперечення згідно із заявами по суті.
Суд, заслухавши пояснення сторін та третьої особи, дослідивши матеріали адміністративної та дисциплінарної справ, встановив такі обставини.
ОСОБА_1 відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" має право на зайняття адвокатською діяльністю, що підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю №452 від 23.01.2012, видане на підставі рішення №74 Черкаської обласної КДК адвокатури від 23.01.2012 (а.с. 40 т. 1). Адвокат включена до Єдиного реєстру адвокатів України, що підтверджується витягом (а.с. 42-43 т. 1).
Згідно з матеріалами дисциплінарної справи, до КДКА м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 від 18.10.2023 на поведінку адвоката Шаповал О.В., що зареєстрована Вхід. № 01/298/3/123-23 від 06.11.2023. 
З огляду на те, що відповідно до рішення Ради адвокатів України №128 від 15.12.2021 КДКА м. Києва є несформованою, матеріали скарги за дорученням голови ВКДКА направлені до КДКА Житомирської області.
Скарга ОСОБА_3 щодо порушення адвокатом ОСОБА_1 вимог ст.ст. 12, 26, 28 Правил адвокатської етики, затверджених 09.06.2017 Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року (зі змінами, затвердженими 15.02.2019 з`їздом адвокатів України 2019 року) (Правила адвокатської етики), зареєстрована в КДКА за вх. № 166 від 24.11.2023. 
Відповідно до протокольного рішення Дисциплінарної палати КДКА Житомирської області № 1 від 10.01.2024, вказана скарга повернута заявнику для усунення недоліків.
Супровідним листом №8 від 22.01.2024, адресованому ОСОБА_3 та КДКА м. Києва повідомлено, що після усунення недоліків скарги щодо внесення плати за внесення відомостей до Реєстру дисциплінарних проваджень, скарга може бути предметом розгляду Дисциплінарної палати КДКА Житомирської області. 
Листом від 20.02.2024 на ім`я голови КДКА Житомирської області, зареєстрованим №47 від 27.02.2024, ОСОБА_3 надав згоду на обробку даних та долучив квитанції про сплату за внесення відомостей до Реєстру. 
Дорученням від 29.02.2024 голова ДП КДКА Житомирської області члену комісії доручив провести перевірку відомостей скарги ОСОБА_3 (вх №24 від 27.02.2024) відносно адвоката ОСОБА_1 .
Довідкою від 29.04.2024 про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_3 відносно адвоката ОСОБА_1 обумовлено, що в діях останньої вбачаються ознаки порушень вимог статей 12, 26, 28 Правил адвокатської етики. 
Рішенням №12/1 від 30.04.2024 ДП КДКА Житомирської області порушила відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики. 
ОСОБА_1 до ВКДКА подала скаргу, що зареєстрована за вх №226 від 20.05.2024, на рішення ДП КДКА Житомирської області №12/1 від 30.04.2024 щодо порушення відносно неї дисциплінарної справи. 
Рішенням ВКДКА від 29.07.2024 №VІІ-007/2024, через істотні порушення процедури проведення дисциплінарного провадження скарга адвоката ОСОБА_1 задоволена частково, рішення ДП КДКА Житомирської області №12/1 від 30.04.2024 щодо порушення відносно неї дисциплінарної справи - скасоване, матеріали справи направлені на новий розгляд до КДКА Житомирської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката. 
Супровідним листом від 12.08.2024 матеріали справи разом з прийнятим рішенням направлені до КДКА Житомирської області (вх №198 від 14.08.2024).
Повідомленням від 30.10.2024 КДКА Житомирської області ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проінформовано про повернення з ВКДКА скарги останнього. 
Запропоновано скаржнику до 12.11.2024 направляти (за наявності) додаткові матеріали по суті скарги.
Адвокату до 12.11.2024 (у випадку необхідності) запропоновано надати додаткові пояснення відповідно до вже наданих від 29.10.2024 (вх. №124/д) щодо скарги. 
Водночас за вх. №124/д зареєстровані письмовий додатковий виклад позиції ОСОБА_3 щодо неналежної поведінки ОСОБА_1 , яка може бути підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. 
Письмові пояснення ж адвоката надійшли до КДКА Житомирської області 21.11.2024 (вх №140/д) та доповнення до письмових пояснень 12.12.2024 (вх №154/д). 
Повідомленням від 19.11.2024 (вих №231/д) КДКА Житомирської області проінформовано ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про засідання з розгляду скарги на 22.11.2024. 
Позивач вказує, що під час засідання дисциплінарної палати 22.11.2024, в ході якого вона надавала пояснення та спростовувала всі доводи скаржника, внаслідок чого ОСОБА_3 визнав, що правнича допомога йому надавалась на професійному рівні.
По завершенню засідання 22.11.2024 сторонам (скаржникові та адвокату) повідомлено, що оголошення рішення відбудеться 13.12.2024, що підтверджується матеріалами справи.
Довідкою від 12.12.2024 про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі, обумовлено, що за період проведення повторної перевірки скарги ОСОБА_3 , підстав, які б свідчили про відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, не виявлено, і в діях адвоката ОСОБА_1 як і раніше вбачаються ознаки порушень вимог ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики. 
Натомість, на адресу позивача направлена Довідка про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі, від 13.12.2024, складена членом дисциплінарної палати ОСОБА_4 , за змістом якої у діях адвоката ОСОБА_1 наявні порушення вимог ст. 11 Правил адвокатської етики.
Ця довідка направлена позивачу листом КДКА Житомирської області за вих №261/д від 18.12.2024, що не спростовано відповідачем.
Рішенням від 13.12.2024 №42/1 КДКА Житомирської області порушила відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики. 
Позивач, оскаржила рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 щодо порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики. 
Рішенням ВКДКА №IV-025/2025 від 24.04.2025 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 - без змін.
Вказане рішення ВКДКА прийняла без жодних обґрунтувань по суті скарги, посилаючись на пункт 3.45 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 13 грудня 2024 року № 87, відповідно до якого рішення ВКДКА приймаються шляхом голосування за наслідками загального обговорення. Член ВКДКА не має права утриматися при голосуванні. Рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів. У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про залишення скарги без задоволення, а рішення КДКА - без змін. Члени ВКДКА не проголосували за внесені пропозиції, у зв`язку із чим скарга ОСОБА_1 вважається відхиленою, без розгляду її по суті.
Надалі дисциплінарна справа на стадії розгляду дисциплінарної справи, у зв`язку з відсутністю необхідного кворуму в ДП КДКА Житомирської області, перерозподілена ВКДКА в порядку п. 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Супровідним листом ВКДКА від 07.07.2025 № 4075 матеріали зазначеної дисциплінарної справи передані до КДКА Вінницької області для прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства.
Спірним рішенням КДКА Вінницької області від 26.09.2025 встановлено ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог статей 7, 12, 26 та 28 Правил адвокатської етики. Водночас, з урахуванням положень Закону № 5076-VI, а також часу вчинення вказаного дисциплінарного проступку, палата дійшла висновку про неможливість притягнення адвоката до відповідальності у зв`язку із закінченням передбачених законом строків накладення на адвоката дисциплінарного стягнення. У зв`язку із цим провадження у дисциплінарній справі закрито.
Позивач не погоджується із рішенням КДКА Вінницької області від 26.09.2025, оскаржила його до суду.
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).
За змістом пунктів 1 та 2 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 5076-VI, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Пунктом 1 частини першої статті 21 Закону № 5076-VI визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Питання дисциплінарної відповідальності адвоката регламентує Розділ VI Закону № 5076-VI.
Так, відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно з частинами першою, другою статті 34 Закону № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону № 5076-VI).
Стадіями дисциплінарного провадження відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Приписами статті 38 Закону № 5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно з частиною першою статті 39 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Відповідно до частини другої цієї статті рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 40 Закону № 5076-VI, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Частиною другою цієї ж статті передбачено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Положення № 120; у редакції рішення Ради адвокатів України від 25 березня 2022 року № 34).
Пунктом 8 Положення № 120 установлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Пунктами 24-26 Положення № 120 передбачено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Відповідно до пункту 33 Положення № 120, рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Пунктами 43, 44 Положення № 120 визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Також, статтею 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) визначено, що за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України.
У разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Так, спірним у цій справі є рішення КДКА Вінницької області від 26.09.2025, яким встановлено ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог статей 7, 12, 26 та 28 Правил адвокатської етики. Водночас, з урахуванням положень Закону № 5076-VI, а також часу вчинення вказаного дисциплінарного проступку, палата дійшла висновку про неможливість притягнення адвоката ОСОБА_1 до відповідальності у зв`язку із закінченням передбачених законом строків накладення на адвоката дисциплінарного стягнення. У зв`язку із цим провадження у дисциплінарній справі закрито. 
Одним із мотивів протиправності рішення є неповідомлення позивача про розгляд її справи.
Верховний Суд у постанові від 16 березня 2026 року у справі №320/19157/23 наголосив на тому, що належне та своєчасне повідомлення адвоката, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, є обов`язковою передумовою правомірності такого провадження на всіх його стадіях - від проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката до розгляду дисциплінарної справи по суті.
Таке нормативне регулювання пов`язане з необхідністю забезпечення реалізації принципу змагальності, який передбачає можливість особи брати участь у провадженні, знати про пред`явлені їй порушення, подавати докази, надавати пояснення, ставити питання іншим учасникам, заявляти клопотання та відводи.
Таким чином, належне повідомлення особи, щодо якої здійснюється дисциплінарне провадження, є ключовою гарантією дотримання принципу змагальності, права на захист та справедливості дисциплінарного розгляду. Його недотримання ставить під сумнів законність прийнятого рішення та може бути самостійною підставою для його скасування.
В ході судового розгляду суд встановив, що підтверджується матеріалами адміністративної справи та визнається відповідачем, що КДКА Вінницької області не повідомляла адвоката про розгляд її дисциплінарної справи, чим допущено порушення Закону № 5076-VI та п. 43, 44 Положення № 120.
В контексті цього суд зазначає, що відповідно до рішення ВКДКА №VІІ-007/2024 від 29.07.2024, яке ухвалено за наслідками скарги ОСОБА_1 на рішення КДКА Житомирської області №12/1 від 30.04.2024 про порушення дисциплінарної справи відносно неї за скаргою ОСОБА_3 , зазначено, що порушення, яке виразилось у не повідомленні адвоката є істотним, оскільки позбавляє його права бути почутим та суперечить принципу рівності сторін дисциплінарного провадження, адже одна із сторін - адвокат - не має можливості донести свою позицію. Як результат - у членів дисциплінарної палати може скластися спотворене розуміння попередніх обставин (п. 67 рішення). 
У п. 70 цього рішення ВКДКА відзначила і той факт, що адвокату ОСОБА_1 не була надана можливість ознайомитися з довідкою члена дисциплінарної палати, а надано лише текст рішення дисциплінарної палати - зазначене порушує ст. 33 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарної відповідальності, відповідно до якого рішення про порушення дисциплінарної справи вручається під розписку адвокату; до рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається адвокату, вручається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікацно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. 
За обставин цієї справи, згідно із рішенням ВКДКА від 29.07.2024 №VІІ-007/2024, через істотні порушення процедури проведення дисциплінарного провадження скарга адвоката ОСОБА_1 задоволена частково, рішення ДП КДКА Житомирської області №12/1 від 30.04.2024 щодо порушення відносно неї дисциплінарної справи - скасоване, матеріали справи направлені на новий розгляд до КДКА Житомирської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.
Із матеріалів адміністративної та дисциплінарної справ суд установив наявність двох довідок про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_3 . 
Зокрема, Довідка від 12.12.2024 про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі, якою обумовлено, що за період проведення повторної перевірки скарги ОСОБА_3 , підстав, які б свідчили про відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, не виявлено, і в діях адвоката ОСОБА_1 як і раніше вбачаються ознаки порушень вимог ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики (а. дисциплінарної справи 121-122 Т.1). 
Натомість, на адресу позивача направлена Довідка від 13.12.2024 про результати перевірки відомостей, викладених у скарзі, складена членом дисциплінарної палати Колосом В., за змістом якої у діях адвоката ОСОБА_1 наявні порушення вимог ст. 11 Правил адвокатської етики.
Остання довідка направлена позивачу листом КДКА Житомирської області за вих №261/д від 18.12.2024, що не спростовано відповідачем.
Довідка від 12.12.2024 позивачу не направлялась.
Водночас, Рішенням від 13.12.2024 №42/1 КДКА Житомирської області порушила відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики (а. дисциплінарної справи 129-131 т.1). 
У цьому рішенні КДКА Житомирської області вказала, що факт недобросовісного виконання адвокатом своїх обов`язків, передбачених договорами, так як адвокат не була присутньою з різних причин на 12 судових засіданнях, призначених судом. Тож, дослідивши матеріали перевірки, члени палати прийшли до висновку, що за період повторної перевірки скарги ОСОБА_3 , підстав, які б свідчили про відсутність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку не виявлено, і в діях адвоката вбачаються ознаки порушень вимог ст. 11 Правил адвокатської етики, дисциплінарна палата вирішила порушити відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики. Про прийняте рішення повідомити адвоката та скаржника. Направити копії довідки та рішення першому, копію рішення другому (а.с. дисциплінарної справи 131 т.1).
Повертаючись до рішення ВКДКА №VІІ-007/2024 від 29.07.2024, у п. 69 вищий колегіальний орган звернув увагу, що рішення про порушення дисциплінарної справи має бути мотивованим, тобто містити висновки про те, у яких саме діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку та якого саме, і чим це підтверджується.
Отже, рішенням КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 відносно адвоката ОСОБА_1 порушила дисциплінарну справу за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики.
Надалі, у зв`язку з відсутністю необхідного кворуму в ДП КДКА Житомирської області, дисциплінарна справа на стадії розгляду, перерозподілена ВКДКА в порядку п. 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Супровідним листом ВКДКА від 07.07.2025 № 4075 матеріали зазначеної дисциплінарної справи передані до КДКА Вінницької області для прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства.
Як зазначено вище, спірним рішенням КДКА Вінницької області від 26.09.2025 встановлено ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог статей 7, 12, 26 та 28 Правил адвокатської етики. Водночас, з урахуванням положень Закону № 5076-VI, а також часу вчинення вказаного дисциплінарного проступку, палата дійшла висновку про неможливість притягнення адвоката до відповідальності у зв`язку із закінченням передбачених законом строків накладення на адвоката дисциплінарного стягнення. У зв`язку із цим провадження у дисциплінарній справі закрито.
За змістом спірного рішення, матеріали провадження дисциплінарної справи передані ДП КДКА Вінницької області зі стадії порушення дисциплінарної справи, а саме: Рішення №12/1 від 20.04.2024 ДП КДКА Житомирської області за наслідками розгляду довідки про дисциплінарний проступок, порушила відносно ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками порушення адвокатом, вимог ст.ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики (а.с. 44-49 т. 1).
Проте, матеріалами справ адміністративної та дисциплінарної підтверджується, що відносно адвоката ОСОБА_1 порушена дисциплінарна справа за ознаками порушення нею вимог ст. 11 Правил адвокатської етики. Водночас, не Рішенням №12/1 від 20.04.2024, а Рішенням від 13.12.2024 №42/1.
До того ж, рішення №12/1 датоване не 20.04.2024, а 30.04.2024, та яке не є діючим, а скасоване рішенням ВКДКА №УІІ-007/2024 від 29.07.2024, а матеріали справи направлені на новий розгляд до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.
З приводу того, що відповідач вказує на допущену описку, яку неможливо виправити через витребування судом дисциплінарної справи.
Так, відповідно до статті 59 Положення дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у рішенні Палати описки чи арифметичні помилки, про що приймається відповідне рішення. Питання про внесення виправлень вирішується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, без виклику осіб, які беруть участь у справі.
Однак, суд не погоджується з тим, що це є помилкою, оскільки здійснивши перевірку скарги ОСОБА_3 та проаналізувавши довідку, яка була підготовлена уповноваженою особою за результатами такої перевірки, КДКА Житомирської області дійшла висновку про наявність у діях ОСОБА_1 порушення вимог статті 11 Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим прийняла вказане рішення від 13.12.2024.
Натомість у рішенні КДКА Вінницької області від 26.09.2025 надано оцінку доводам скаржника щодо порушення адвокатом ОСОБА_1 вимог ст. ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики.
Водночас, представник відповідача стверджувала, що дисциплінарна палата КДКА Вінницької області отримала матеріали дисциплінарного провадження вже після порушення дисциплінарної справи, тобто після завершення перевірки і надання оцінки її правомірності та відповідності вимогам законодавства. Під час розгляду матеріалів дисциплінарної справи ДП КДКА Вінницької області не мала правових підстав і повноважень повторно перевіряти обставини, які вже були встановлені та оцінені КДКА Житомирської області та ВКДКА, і діяла виключно в межах компетенції, визначеної Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Регламентом КДКА регіону на стадії розгляду дисциплінарної справи.
Проте, такі твердження суперечать змісту рішення, оскільки комісія встановила порушення адвокатом, вимог ст.ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики, на відміну від рішення від 13.12.2024 КДКА Житомирської області, яким остання дійшла висновку про наявність у діях ОСОБА_1 порушення вимог статті 11 Правил адвокатської етики.
В контексті цього, представник відповідача пояснила, що дисциплінарна палата КДКА не обмежена змістом довідки члена палати, який проводив попередню перевірку і самостійно оцінює всі наявні матеріали та обставини справи. Довідка члена дисциплінарної палати є лише документом попередньої перевірки, який не має наперед визначальної сили для колегіального рішення. Отже, КДКА Вінницької області мала повне право оцінювати поведінку адвоката ОСОБА_1 у контексті вимог не лише статті 11, а й інших положень Правил адвокатської етики, якщо під час розгляду встановлено відповідні порушення.
Водночас, суд зазначає, що жодною нормою законодавства не передбачено повноважень КДКА щодо виходу за межі предмету скарги чи порушеного провадження дисциплінарної справи під час розгляду скарги по суті або констатації та притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення, наявність яких не слугувала підставою для порушення дисциплінарної справи.
Більш того, аналіз норм Положення свідчить про протилежне. Так, відповідно до пункту 12 Положення дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за скаргою, що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката.
Пункт 32 Положення передбачає, що дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Згідно із пунктом 43 Положення розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. 
Отже, аналіз положень наведених статей 37, 38 Закону № 5076-VI, а також пунктів 33, 49 Положення, не дозволяє дійти висновку про можливість виходу за межі предмету порушеного провадження дисциплінарної справи під час розгляду скарги по суті.
Суд також відхиляє як необґрунтовані доводи відповідача, що спірним рішенням права позивача не порушені, рішення не породжує для неї жодних негативних правових наслідків, оскільки провадження закрито, стягнення не накладено, що усуває будь-яке порушення її прав чи інтересів. Вказане рішення фактично завершило дисциплінарне провадження на користь ОСОБА_1 . 
Так, позивач доводить протилежне, що спірним рішенням порушуються її права, адже, хоча провадження у справі про дисциплінарний проступок закрито у зв`язку із закінченням строку, у мотивувальній частині відповідач робить висновки про "склад проступку".
Суд зазначає, що підстави для порушення дисциплінарної справи та притягнення до дисциплінарної відповідальності є відмінними. Підставою для першого є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, підставою для другого - вчинення ним дисциплінарного проступку. Отже, саме на стадії розгляду дисциплінарної справи встановлюється сам факт вчинення та обставин вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 1 частини другої статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Кожна особа, звертаючись до адміністративного суду, прагне захистити своє право, що, на її думку, порушене діями, бездіяльністю чи рішеннями суб`єкта владних повноважень. Тому суди, розглядаючи справу, перш за все повинні надавати оцінку наявності порушеного права особи, оскільки саме це є ціллю судового захисту.
Суд досліджуючи спірне рішення, вказує, що його зміст не містить належного формулювання про наявність конкретного доведеного дисциплінарного правопорушення позивачем, що не заперечується відповідачем (а.с. 44-49 т.1).
Однак, спірне рішення містить висновок, в діях адвоката встановлено склад дисциплінарного проступку, який полягає в порушенні ст. 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та норм ПАЕ (ст. 7, 12, 26, 28). 
Водночас, відсутній висновок про підтвердження/не підтвердження наявності у діях ОСОБА_1 порушення вимог статті 11 Правил адвокатської етики, за ознаками якого власне і прийняте рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 про порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу.
Крім того, згідно із структурою самого рішення, воно містить, окрім процедури розгляду скарги, виклад позиції та доводів скаржника, мотиви та висновки дисциплінарної палати із переліком загальних норм права. 
Проте, жодних аргументів позивачки, якими, зокрема, остання спростовувала доводи ОСОБА_3 , що містяться в адвокатському досьє, рішення не містить. 
Суд акцентує, що відповідно до статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та статті 51 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, рішення у дисциплінарній справі має бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.
Водночас, відповідач не дотримався наведених положень, а рішення є необґрунтованим та невмотивованим.
Згідно зі ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Адвокат має право брати участь у засіданні, давати пояснення, заявляти клопотання. Розгляд справи за відсутності адвоката, який не був належним чином повідомлений, є безумовним і грубим порушенням процедури, що нівелює будь-які висновки такого органу.
З огляду на вищевикладене, суд погоджується з доводами позивача, що рішення є таким, що прийняте всупереч критеріям, обумовленим ст. 2 КАС України, тобто, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення, а відтак таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
З приводу вимоги позивачки про зобов`язання кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області ухвалити рішення, яким у повному обсязі відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо адвоката Шаповал О. В. 
В контексті досліджуваного питання щодо оцінки наявності чи відсутності у діях адвоката дисциплінарного проступку, то слід зазначити, що у постанова Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справ №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі №440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі № 420/5597/19 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключно компетенції адвокатського самоврядування особі відповідно кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. При цьому правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення. 
Тож за цими висновками сформовано, що правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідно процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Суд не заперечує, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах, на чому наполягає позивач в контексті похідної вимоги.
Однак, вибудовуючи баланс між правами позивача та виключною компетенцією адвокатського самоврядування, суд вживає засоби захисту в межах правових підходів виснуваних у подібних правовідносинах Верховним Судом, який є єдиним і найвищим судом у системі судоустрою України, та забезпечує сталість та єдність судової практики. 
Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
В силу вимог п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може обрати інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Відповідно до ч. 4 ст. 245 КАС України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
У разі якщо ухвалення рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Тож, з метою захисту прав позивача, з урахуванням наведених вище положень та ст. 9 КАС України, суд доходить висновку, що похідна вимога підлягає задоволенню шляхом зобов`язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області розглянути скаргу ОСОБА_3 щодо адвоката Шаповал О.В. та прийняти рішення з урахуванням висновків суду, зроблених у цьому рішенні.
Формуючи у цій справі висновки суд ураховує постанову Верховного Суду від 16.03.2026 у справі №320/19157/23 у якій Суд вказав, що перевірка судом наявності в рішенні КДКА належного та достатнього обґрунтування того, у чому саме полягає зміст дисциплінарного проступку, не є втручанням у дискреційні повноваження органів адвокатського самоврядування. Така перевірка здійснюється виключно в межах контролю за дотриманням процедури, принципів обґрунтованості та вмотивованості рішення, а не в частині переоцінки доказів чи підміни собою дисциплінарного органу у визначенні міри відповідальності. Суд у цьому випадку не втручається в дискрецію, а перевіряє, чи реалізована вона у спосіб, що відповідає вимогам закону та стандартам належного адміністративного рішення.
Відповідно до постанови Верховного суду від 12.03.2026 у справі №460/27538/23, Суд скасував рішення судів попередніх інстанцій через те, що вони досліджували виключно процедурні питання (територіальну підвідомчість скарги) і взагалі не перевірили, чи був насправді в діях адвоката склад дисциплінарного проступку. Верховний Суд імперативно зазначив: суд не позбавлений можливості, а навпаки - зобов`язаний з`ясувати об`єктивну істину та перевірити, чи дійсно в діянні адвоката є склад дисциплінарного проступку (пункти 62, 65, 69 Постанови).
З огляду на наведене та зміст доводів сторін, суд вважає за необхідне дослідити оскаржуване рішення на предмет наявності достатнього та належного обґрунтування констатованих відповідачем порушень позивачем вимог ст. ст. 7, 12, 26, 28 Правил адвокатської етики, а також вказаного у рішення КДКА Житомирської області від 13.12.2024 №42/1 порушення вимог статті 11 Правил адвокатської етики.
Відповідно до статті 7 Правил адвокатської етики у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.
Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами.
Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Згідно із статтею 12 Правил адвокатської етики всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
За змістом оскаржуваного рішення висновку про порушення позивачем вимог ст.ст. 7, 12 Правил адвокатської етики відповідач дійшов виключно з огляду доводи скаржника та на пояснення свідка, за твердженням якого позивач спонукала його та скаржника до вчинення неправомірних, на його думку, дій.
Відповідно до статті 43 Положення розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарною справи.
Матеріалами справи доводиться, що позивач не повідомлена про засідання КДКА, призначене на 30.04.2024, у ході якого свідок надавав пояснення, тому порушено закріплену в ст.43 Положення засаду змагальності розгляду дисциплінарної справи.
Відповідно до пунктів 6 та 7 Положення, не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
Аналогічні положення містить стаття 70 Правил адвокатської етики, якою передбачені загальні засади застосування дисциплінарної відповідальності за порушення цих Правил. Цією нормою визначено, що при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики дисциплінарні органи адвокатури мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.
Відтак, висновок про порушення позивачем вимог ст.ст. 7, 12 Правил адвокатської етики ґрунтується виключно на твердженнях скаржника та поясненнях свідка, які з урахуванням наведеного не можуть вважатись допустимим доказом вказаного порушення. Будь-яких інших доказів вказаного порушення відповідачем не встановлено. 
Відповідно до статті 11 Правил адвокатської етики зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва.
Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві.
Адвокат повинен забезпечувати обґрунтовано необхідний рівень компетентності своїх помічників, стажистів, технічного персоналу та інших осіб, що залучаються ним для виконання окремих робіт у зв`язку з виконанням доручення.
Зміст порушення, що відображено у рішенні КДКА Житомирської області від 13.12.2024, полягає у тому, що будучи адвокатом Біляшевича М.В. позивач була присутньою у п`яти судових засіданнях замість сімнадцяти.
Водночас, матеріалами дисциплінарної та адміністративної справи доводиться підстави відкладення судових засідань, зняття із розгляду справи №182/1465/21 Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області, в рамках якої адвокат здійснювала представництво інтересів скаржника, через перебування членів колегії у відпустці/тимчасовою непрацездатністю, вирішення процесуальних питань у зв`язку із заявленими відводами та поданням про визначення підсудності, відсутністю належного повідомлення адвоката, перебування останньої на лікарняному, у зв`язку із проходженням сесії в аспірантурі, що доводиться відповідними доказами.
Висновки дисциплінарної палати зроблені без урахування цих відомостей. 
Відповідно до статті 26 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки.
Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.
У оскаржуваному рішенні, в обґрунтування порушення позивачем вимог статті 26 Правил адвокатської етики, вказано «… адвокат не надавала звітів про виконану роботу всупереч умовам договору (п. 2.2 договору № 10), чим порушила ст. 26 ПАЕ. Лише одноразово надсилала листа із переліком документів, однак не підтвердила фактичне подання їх до суду, чим ввела клієнта в оману».
Варто зауважити, що договірні відносини адвоката Шаповал О.В. із ОСОБА_3 тривали з 09 березня 2021 року по 31 серпня 2022 року і регулювались кількома договорами про надання правової допомоги, зміст кожного з яких та термін дії були погоджені із Біляшевичем М.В.
У договорах, які були укладені адвокатом Шаповал О.В. із ОСОБА_3 дійсно присутній пункт, відповідно до якого адвокат зобов`язаний надавати щомісячно акт про виконання робіт, однак цим же пунктом визначено, що такий акт надається адвокатом на вимогу клієнта. 
З наданих позивачем доказів встановлено, що між адвокатом Шаповал О.В. із ОСОБА_3 відбувалась постійна комунікація через телефонний додаток з приводу опрацювання можливих варіантів захисту його прав та інтересів, в процесі надання правової допомоги. 
Обсяг роботи, який був виконаний адвокатом протягом існування договірних відносин із Біляшевичем М.В. відображений в адвокатському досьє. 
В ході судового розгляду, дослідженні матеріали томів 4, 5, 6 адміністративної справи, у яких містяться долучені копії матеріалів адвокатського досьє, які підтверджують про проведену правничу допомогу ОСОБА_3 . 
Суд не вдається в оцінку наданих послуг, оскільки, з огляду на правові позиції Верховного Суду, це є компетенцією відповідача. Проте суд акцентує, що у спірному рішенні відсутня оцінка доводів адвоката.
Згідно із статтею 28 Правил адвокатської етики гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання), розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю.
Не погодження клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розміру гонорару при наданні доручення адвокату або в ході його виконання є підставою для відмови адвоката від прийняття доручення клієнта або розірвання договору на вимогу адвоката.
Адвокат має право вимагати від клієнта та/або особи, яка уклала договір в інтересах клієнта, попередньої виплати гонорару та/або компенсації можливих витрат, пов`язаних з виконанням доручення.
Адвокат, який надає безоплатну правову допомогу, отримує винагороду виключно за рахунок держави у порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Вказуючи про те, що адвокат ОСОБА_1 допустила порушення статті 28 Правил адвокатської етики, відповідач виходив з того, що «Договори, укладені з клієнтом, не містили передбачених ст. 28 ПАЕ умов щодо порядку обчислення, сплати та можливості повернення гонорару. Кошти отримувались без належного документального оформлення (відсутність квитанцій, касової книги), що створює сумніви у добросовісності адвоката.
Адвокат фактично перетворила відносини з клієнтом на боргові, позичивши у нього кошти, що суперечить принципам незалежності адвоката».
При цьому, з огляду на принцип «свободи договору» ОСОБА_3 та адвокат ОСОБА_1 не визначили розміру гонорару у вказаних договорах.
Обов`язок щодо зазначення розміру гонорару передбачений виключно у вказаній статті 28 Правил адвокатської етики, за змістом якої єдиним наслідком не дотримання такої вимоги є відмова адвоката від прийняття доручення клієнта або розірвання договору на вимогу адвоката.
Суд також звертає увагу на статтю 31 Правил адвокатської етики, згідно якої клієнт та/або особа, яка уклала договір в інтересах клієнта, має право розірвати договір з адвокатом в односторонньому порядку на умовах, передбачених договором. При цьому, клієнт та/або особа, яка уклала договір в інтересах клієнта, зобов`язаний сплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар за всю роботу, що була виконана (надані послуги) чи підготовлено до виконання, а також компенсувати усі витрати за цим договором. Розірвання договору про надання правової допомоги з ініціативи клієнта та/або особи, яка уклала договір в інтересах клієнта, не є показником незадовільної роботи адвоката (адвокатського бюро, адвокатського об`єднання).
Проаналізувавши вказану норму Рада адвокатів України у Роз`ясненнях щодо деяких питань гонорару адвоката, затверджених Рішенням Національної асоціації адвокатів України від 15.11.2019 № 147, зазначає, що відповідно до чинного законодавства України, клієнт не позбавлений права на одностороннє розірвання договору про надання правової допомоги та при розірванні договору в односторонньому порядку за ініціативи клієнта, клієнт має сплатити адвокату гонорар за всю виконану роботу (підготовану для виконання) і компенсувати витрати адвоката, як це передбачено договором, при цьому клієнт не несе відповідальності (договірної, матеріальної) за розірвання договору в односторонньому порядку.
Окрім того, відповідачем залишено поза увагою, рішення Катеринопільського районного суду Черкаської області від 11.01.2024 у справі № 698/317/23, яке залишено без змін постановою Черкаського апеляційного суду від 27.06.2024, яке ухвалено не на користь ОСОБА_3 у спорі про стягнення боргу за договором позики з чоловіка адвоката Шаповал О.В. 
Отже, при розгляді скарги ОСОБА_3 щодо адвоката ОСОБА_1 дисциплінарна палата має дотриматися засад змагальності та рівності учасників, ретельно перевірити наведені доводи та спростування, та надати належну оцінку аргументам, та, як указав вищий колегіальний орган у п. 69 рішення ВКДКА №VІІ-007/2024 від 29.07.2024, що рішення КДКА має бути мотивованим, тобто містити висновки про те, у яких саме діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку та якого саме, і чим це підтверджується. 
З огляду на це, суд зазначає, що у рішеннях КДКА обов`язково має бути: викладено обставини, встановлені під час перевірки та розгляду дисциплінарної справи; надано оцінку доводам усіх учасників дисциплінарного провадження; здійснено аналіз доказів, отриманих у ході перевірки та розгляді справи, із зазначенням мотивів їх прийняття або відхилення; наведено чітку правову аргументацію щодо наявності або відсутності складу дисциплінарного проступку з посиланням на конкретні норми Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики; у разі встановлення дисциплінарного проступку - визначено конкретну дату його вчинення, що має значення для обчислення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності; обґрунтовано наявність або відсутність підстав для закриття дисциплінарної справи.
Щодо решти доводів позивача, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову частково.
Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Отже, судовий збір підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 26.09.2025 щодо закриття провадження у справі про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 .
Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області розглянути скаргу ОСОБА_3 щодо адвоката Шаповал Олени Вікторівни та прийняти рішення з урахуванням висновків суду, зроблених у цьому рішенні.
В іншій частині вимог відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 968,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області. 

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Інформація про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 );
Відповідач: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області (код ЄДРПОУ - 25495818, вул. Соборна, буд. 53, м. Вінниця, 21050);
Третя особа: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Житомирської області (код ЄДРПОУ - 25777050, вул. Велика Бердичівська, буд. 28, м. Житомир, 10008);
Третя особа: ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ).

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна