П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/22553/25	

Суддя першої інстанції - Юхтенко Л.Р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Дегтярьової С.В.,
суддів – Крусяна А.В., Яковлєва О.В.,
розглянув в порядку письмового провадження у місті Одеса апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ХЕРСОНГАЗ” на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року у справі №420/22553/25 за адміністративним позовом Акціонерного товариства “ХЕРСОНГАЗ” до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області про визнання протиправним та скасування припису, -
В С Т А Н О В И В:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства «ХЕРСОНГАЗ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області, в якій позивач просив визнати протиправним та скасувати припис Головного Управління Держпродспоживслужби в Херсонській області від 04 лютого 2025 року №05-3-4/34.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Акціонерного товариства “ХЕРСОНГАЗ” на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року у справі №420/22553/25.
В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що спірний припис не містить конкретного способу його виконання. 
Спірний припис не відповідає критеріям чіткості, визначеності та передбачуваності індивідуального акта, що саме по собі є підставою для визнання його протиправним.
На думку апелянта, суд першої інстанції не врахував, що до ухвалення оскаржуваного рішення набрав чинності Закон України від 25 березня 2026 року №4825-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо нарахування плати за житлово-комунальні послуги та облік збитків у зв`язку з пошкодженням або знищенням об`єктів нерухомого майна». Пунктом 3 Прикінцевих та перехідних положень зазначеного Закону встановлено, що порядок верифікації та врегулювання заборгованості споживачів за житлово-комунальні послуги, яка утворилася за період тимчасової окупації, має бути затверджений Кабінетом Міністрів України. До затвердження такого порядку відповідна заборгованість продовжує обліковуватися на особових рахунках споживачів до її врегулювання у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. 
Просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.
23 червня 2026 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив від представника ГУ Держпродспоживслужби в Херсонській області, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року – без змін.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2026 року відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства “ХЕРСОНГАЗ” на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року у справі №420/22553/25.
14 липня 2026 року матеріали справи надійшли до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2026 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження. 
Колегія суддів перевірила матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, та дійшла висновку, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Суд першої інстанції встановив, що до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області каналами Урядової «гарячої лінії» ДУ «Херсонський обласний контактний центр» 02 січня 2025 року зі зверненням про порушення її прав звернулась громадянка ОСОБА_1 , в якому заявниця посилалась на відмову посадових осіб АТ «ХЕРСОНГАЗ» здійснити перерахунок оплати за послугу газопостачання за період перебування в окупації з 01 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року за особовим рахунком.
За погодженням Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та на підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області №Н/53-2025 від 21 січня 2025 року «Про проведення позапланової перевірки» та направлення на проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог чинного законодавства в сфері захисту прав споживачів, проведено позапланову перевірку Акціонерного товариства «ХЕРСОНГАЗ» у термін з 27 січня 2025 року по 04 лютого 2025 року в частині скарги споживача від 19 грудня 2024 року №Є-176 та статті 26 Закону України «Про захист прав споживачів».
У ході проведення перевірки, відповідно до положень ст.ст.8, 10, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та ст.26 Закону України «Про захист прав споживачів», 25 січня 2025 року до АТ «ХЕРСОНГАЗ» направлено вимогу на отримання інформації, необхідної для з`ясування обставин справи. 
Відповідь на таку вимогу Головне управління отримало від АТ «ХЕРСОНГАЗ» 29 січня 2025 року. 
За результатами проведеної позапланової перевірки АТ «ХЕРСОНГАЗ» 04 лютого 2025 року складено Акт №05-3-3/38, яким встановлено порушення вимог абзацу 4 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України №206 від 05 березня 2022 року «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», а саме, всупереч положенням вказаного абзацу проведено нарахування плати за комунальну послугу (постачання природного газу) за адресою: м. Херсон, вул. вул. І.Богуна, 91, кв 67 з дати початку (01 березня 2022 року) по дату завершення (11 листопада 2022 року) тимчасової окупації території (Херсонська міська територіальна громада) включеної до переліку тимчасово окупованої території Російською Федерацією відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22 грудня 2022 року №309.
На підставі акту перевірки від 04 лютого 2025 року Головним управлінням складено припис щодо усунення порушень виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог чинного законодавства в сфері захисту прав споживачів від 04 лютого 2025 року №05-3- 4/34, яким АТ «ХЕРСОНГАЗ» зобов`язано усунути порушення вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, а саме: привести у відповідність до вимог абзацу 4 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» нарахування за комунальну послугу (постачання природного газу) за адресою: м. Херсон, вул. вул. І.Богуна, 91, кв 67 та письмово (з відповідним документальним підтвердженням) повідомити Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області про виконання Припису до 17 лютого 2025 року.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає, зокрема, Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до абзаців 2 та 3 частини 1 статті 1 вказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
За приписами ч. 1 ст. 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Водночас, 13 березня 2022 року Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» №303 (далі - Постанова №303), що набрала чинності 17 березня 2022 року.
Так, згідно з п.п. 1, 4-1 Постанови №303 (у редакції 12 березня 2024 року, що була чинною в період проведення спірної перевірки) постановлено:
Припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 “Про введення воєнного стану в Україні”.
Протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, захисту прав споживачів та метрологічного нагляду у сфері надання житлово-комунальних послуг здійснюються за рішенням Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.
Відповідно ч.ч.1-2 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Згідно з ч.6 статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
За приписами другого речення ч.7 статті 6 Закону №877-V у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч.8 ст. 6 Закону №877-V).
Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом або у випадках, передбачених законом, - за допомогою електронного кабінету або іншої інформаційної системи, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевірявся, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення (ч.9 ст. 6 Закону №877-V). 
Відповідно до абзацу третього частини третьої статті 16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» захист прав споживачів житлово-комунальних послуг здійснюється уповноваженим центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки та який реалізує державну політику, в тому числі, у галузі державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері.
Реалізація державної політики, зокрема, у галузі державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і реклами в цій сфері, здійснення відповідно до закону державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів, визначено серед основних завдань Держпродспоживслужби (підпункти 1, 2 пункту 3 Положення).
За змістом абзаців першого, другого підпункту 6 пункту 4 Положення про Держпродспоживслужбу цей орган відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): зокрема, перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг.
Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи (пункт 7 Положення).
За наведеним у пунктах 2, 5 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначенням житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.
Комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами (пункт 2 частини першої статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).
В умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні", Кабінетом Міністрів України було затверджено постанову від 05 березня 2022 року №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» (далі Постанова №206), пунктом 1 якої (у редакції, що діяла у період з 01 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року) установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється:
нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги;
припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.
У пункті 2 Постанови №206 вказано, що вона набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року.
Постановою Кабінету Міністрів України №1405 від 29 грудня 2023 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати житлово-комунальних послуг» доповнено абз.4 Постанови №206 згідно з якої, встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється:
нарахування плати за житлово-комунальні послуги з дати початку по дату завершення тимчасової окупації територій, включених до переліку тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, та стягнення заборгованості за ці послуги, утвореної після 24 лютого 2022 року за відповідний період окупації, споживачів та/або членів їх сімей на відповідній території.
Колегія суддів проаналізувала матеріали справи, доводи апеляційної скарги та дійшла наступного висновку.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що спірний припис прийнятий у межах наданих відповідачу законом повноважень та за наявності встановленого під час перевірки порушення вимог законодавства.
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про те, що припис є протиправним через відсутність у ньому конкретного способу його виконання.
Факт відсутності детального алгоритму виконання припису в частині коригування нарахованої плати за послуги не свідчить про його протиправність, оскільки Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не покладає на орган державного нагляду такого обов`язку.
Посилання апелянта на лист Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 15 травня 2024 року щодо відсутності законодавчо визначеного механізму списання або врегулювання заборгованості також не спростовують правомірності спірного припису.
Встановлення Постановою Кабінетом Міністрів України №206 заборони нарахування плати за житлово-комунальні послуги за відповідний період тимчасової окупації повинна бути застосована безумовно, навіть за відсутності порядку.
Відсутність на момент винесення спірного припису визначеного механізму списання заборгованості не може бути перешкодою для реалізації встановленої державою заборони нарахування плати за житлово-комунальні послуги за відповідний період тимчасової окупації.
Інше тлумачення фактично означало б, що відсутність підзаконного нормативно-правового акта щодо окремих процедурних питань нівелює обов`язковість виконання чинної норми, яка прямо встановлює відповідну заборону, що суперечить принципу верховенства права та вимогам статті 19 Конституції України, відповідно до яких, як суб`єкти владних повноважень, так і суб`єкти господарювання, зобов`язані діяти відповідно до вимог чинного законодавства.
Суд першої інстанції повно та всебічно встановив фактичні обставини справи, надав належну оцінку зібраним доказам та правильно визначив правову природу спірних правовідносин, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не є підставою для скасування чи зміни рішення суду.
За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
Керуючись статтями 242-244, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -
П О С Т АН О В И В:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ХЕРСОНГАЗ” залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 травня 2026 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст.328 КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя доповідач С.В. Дегтярьова

Судді А.В. Крусян

О.В. Яковлєв