КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А
04 вересня 2026 року справа № 320/22119/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О. розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Компанії Ерісвелл Трейдінг Лімітед (Eriswell Trading Linited) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», Товариство з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України», Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА), Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» про визнання протиправними та скасування рішень.
Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулася Компанія Ерісвелл Трейдінг Лімітед (Eriswell Trading Linited) (далі - позивач) з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі – відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати пункт 2 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 31.05.2023 №971 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 26.12.2022 №1839 та врегулювання питань щодо провадження ТОВ «Газорозподільні мережі України» діяльності з розподілу природного газу»;
- визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 31.05.2023 №972 «Про зупинення дії ліцензії з розподілу природного газу, виданої АТ «Дніпрогаз».
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.08.2023 відкрито провадження у справі № 320/22119/23 та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», Товариство з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України», Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА), Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз».
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.09.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.09.2023 №806/15-23 про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням сторін.
19.09.2023 від відповідача на адресу суду надійшло клопотання від 11.09.2023 №807/15-23 про закриття провадження в адміністративній справі №320/22119/23 відповідно до відповідно до пункту 1 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на те, що справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2023 витребувано докази у справі від позивача, а саме: докази, які підтверджують реєстрацію позивача станом на момент звернення до суду та на час розгляду справи; від відповідача: переклад на українську мову наданої роздруківки з відкритого реєстру компаній Республіки Кіпр щодо позивача.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.06.2024 відмовлено у задоволенні клопотання третьої особи ТОВ «Газорозподільні мережі України» від 27.03.2024 про перехід до розгляду справи в загальне позовне провадження у судовому засіданні із повідомленням сторін.
15.02.2024 від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про залишення позову без руху з наданням позивачу строку на усунення виявлених порушень шляхом надання до суду доказів, які підтверджують наявність у позивача порушеного права на звернення до суду з даним позовам, оскільки, на думку відповідача, даний позов подано акціонером, а не юридичною особою, права якого порушено.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.06.2024 позивачу Компанії Ерісвелл Трейдінг Лімітед (Eriswell Trading Limited) встановлено строк для надання письмових пояснень або заперечень щодо клопотання відповідача від 01.02.2024 №94/15-23 про залишення позову без руху в адміністративній справі №320/22119/23 протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали суду.
12.07.2024 від представника позивача через підсистему Електронний суд надійшли заперечення на клопотання представника відповідача про залишення позову без руху, в яких зазначено, що клопотання про залишення позову без руху підписано особою, яка немає відповідних повноважень, оскільки на підтвердження того, що представник відповідача діяв в порядку самопредставництва не додано статуту, трудового договору (контракту), положення, в якому зазначене право представляти інтереси Відповідача в порядку самопредставництва. Отже, клопотання подано особою, яка не має на це повноважень. А відтак, враховуючи вищенаведені доводи є всі підстави для повернення без розгляду клопотання, поданого представником НКРЕКП. Щодо суті поданого клопотання, представник позивача вважає таке безпідставним з огляду на наступне. Відповідач у своєму клопотанні зазначає, що аналізуючи зміст позовної заяви та додані до неї документи НКРЕКП наголошує, що Позивачем не додано докази, які підтверджують його порушене право на звернення до суду з даним позовом. На підставі викладеного, НКРЕКП вважає, що наявні підстави для залишення позову без руху у зв`язку з необхідністю усунення недоліків позовної заяви шляхом - надання до суду доказів, які підтверджують наявність у Позивача порушеного права на звернення до суду із даним позовом. Натомість, у позовній заяві позивачем зазначалося про необхідність захисту судом порушеного права самого акціонера, оскільки оскаржувані постанови спрямовані на зменшення статутного капіталу та/або знецінення акцій, а також обґрунтовувалась наявністю підстав для проникнення за корпоративну завісу або ігнорування статусу юридичної особи – АТ «Дніпрогаз», яке в даному випадку за певних обставин не буде самостійно захищати свої права, так як його діяльністю керує АТ “Чорноморнафтогаз”, а не акціонери, хоча зміст оскаржуваних постанов та їх виконання не відповідає справжньому волевиявленню АТ «Дніпрогаз» як суб`єкта господарювання. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.09.2026 у задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.09.2023 №807/15-23 про закриття провадження в адміністративній справі №320/22119/23 відмовлено.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.09.2026 у задоволенні клопотання представника Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» про залишення позовної заяви без розгляду від 16.10.2023 в адміністративній справі №320/22119/23 відмовлено.
Щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає, що в обґрунтування вказаного клопотання відповідачем зазначено, що позивачем до суду не надано жодного доказу, який підтверджує його порушене право на звернення до суду з даним позовом.
Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Пунктом 1 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень
Статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України, окрім інших принципів адміністративного судочинства, закріплено принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі. Частиною четвертою цієї статті передбачено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Суд звертає увагу, що положення статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України не конкретизують вимоги щодо змісту позовної заяви, який викладається позивачем у довільній формі. Головним є те, щоб позовна заява містила виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, достатність яких в подальшому має бути оцінена судом в ході розгляду справи по суті.
Тобто, Кодекс адміністративного судочинства України не передбачає конкретної форми викладу позовних вимог, а наділяє позивача правом визначати учасників справи та довільно викласти зміст позовних вимог щодо захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншій спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.
Згідно з пунктом 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Отже, за загальним правилом, встановленим процесуальним законом, у справі про оскарження акта індивідуальної дії позивач має в позовній заяві зазначити докази, що підтверджують викладені ним обставини, а не надати докази, зокрема, щодо порушеного права чи інтересу, за захистом якого він звернувся до суду.
На переконання суду, питання про те, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення та якими доказами вони підтверджуються, відповідно до пункту 1 частини першої статті 244 КАС України вирішується судом під час ухвалення рішення по суті справи, а оцінка наданих стороною позивача обґрунтувань та доказів на предмет їх достатності на стадії призначення справи до судового розгляду законом не передбачена.
Така правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 27.09.2023 року у справі № 120/7317/21-а, яка відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України підлягає врахуванню у цій справі.
Отже, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху залишається судом без розгляду, оскільки питання про наявність чи відсутність порушеного права або інтересу позивача вирішується при ухваленні рішення суду по суті спору.
Щодо повноважень особи, яка подала клопотання про залишення позову без руху, суд зазначає, що таке клопотання подано заступником начальника відділу координації правової роботи та співпраці із правоохоронними і контролюючими органами Юридичного департаменту НКРЕКП Д. Балабаном, на підтвердження повноважень якого матеріали справи містять виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно з якою Балабан Дмитро Олександрович є представником Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, що діє виключно в судах України в порядку самопредставництва, без окремого доручення керівника з правом посвідчення копій документів. 
Керуючись статтями 160, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
у х в а л и в :
1. Клопотання представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про залишення позовної заяви без руху - залишити без розгляду.
2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.