ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА _01054, _м.Київ, _вул.Б.Хмельницького,44-В, _тел. _(044) _334-68-95, _E-mail: _inbox@ki.arbitr.gov.ua
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
23.07.2026 | Справа № 910/500/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи №910/500/26
За позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо»
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріальто»
про стягнення 387610,00 грн
Без повідомлення (виклику) представників учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріальто» (далі - відповідач) про стягнення 387610,00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач завищив обсяги та вартість виконаних ним робіт за договором №1013 від 16.07.2018 року, у зв`язку з чим позивачу було завдано збитки у розмірі 387610,00 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №910/500/26, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та встановлено сторонам строки на подачу заяв по суті спору.
11.02.2026 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІКС «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріальто» надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечив, та вказав, що посилання позивача на аудиторський звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю, як на підставу для стягнення збитків, є необґрунтованими, оскільки останній носить суто рекомендаційний характер та не може бути підставою для застосування наслідків, передбачених пунктом 5.4.7 договору, враховуючи при цьому також і те, що жодних недоліків у виконаних роботах, претензій щодо обсягів або якості виконаних робіт від позивача не надходило. Також, відповідач просив застосувати наслідки пропуску строку позовної давності до даного позову.
Своїм правом на подання відповіді на відзив у відповідності до приписів статті 166 Господарського процесуального кодексу України позивач не скористався.
У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

16.07.2018 року між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (далі - замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ріальто» (далі - виконавець) було укладено договір №1013 (далі - договір), за умовами пункту 1.1 якого в порядку та на умовах, визначених цим договором, відповідно до рішення Київської міської ради від 21.12.2017 №1042/4049 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2018-2020 роки» та розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.01.2018 №8 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2018-2020 роки» зі змінами та доповненнями (КПКВ 2817310 КЕКВ 3210), замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов?язання виконати проєктно-вишукувальні роботи (додаткові) по об?єкту «Реконструкція очисних споруд «Харківські». Дві стадії проектування: Стадія «Проєкт» та Стадія «Робоча документація». Коди предмету закупівлі - ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 - Проєктні роботи, ДК 021:2015-71320 – Послуги з інженерного проєктування.
Відповідно до пункту 1.2 договору роботи виконуються в порядку та на умовах, визначених Законом України «Про архітектурну діяльність», Державними будівельними нормами, правилами та розцінками на проєктно-вишукувальні роботи, вихідними даними, наданими замовником.
Договором передбачено виконання проєктних робіт згідно з завданням на проєктування (Додаток 2) (пункт 1.3 договору).
За умовами пункту 2.1 договору термін виконання робіт становить 120 (сто двадцять) днів з дати підписання цього договору у відповідності до календарного плану виконання робіт (Додаток 3).
Пунктом 2.3 договору встановлено, що датою завершення виконання робіт, або їх окремого етапу, вважається дата підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт.
Згідно пункту 3.1 договору ціна договору є твердою та визначається згідно зі зведеним кошторисом на проєктно-вишукувальні роботи, що є додатком до цього договору (в подальшому - «Додаток 4»), і становить 1394658,96 грн (один мільйон триста дев?яносто чотири тисячі шістсот п?ятдесят вісім гривень 96 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 232443,16 грн (двісті тридцять дві тисячі чотириста сорок три гривні 16 копійок).
Відповідно до пунктів 3.5, 3.6 договору розрахунок здійснюється в безготівковій формі в національній грошовій одиниці України. Днем здійснення платежу вважається день, в який сума, що підлягає сплаті, поступає на розрахунковий рахунок виконавця.
Пунктом 3.8 договору визначено, що розрахунки та платежі за виконані проєктні роботи здійснюється замовником за результатами виконання окремих етапів у відповідності з календарним графіком та підписаного сторонами акту виконаних робіт:
- топографічна зйомка, гідрографічні роботи та інженерно геологічні вишукування.
- за результатами виконання проєктно-кошторисної документації стадії Проєкт (П) та передачі його до експертизи - у розмірі 75% вартості робіт по стадії.
- після отримання позитивного експертного звіту та видачі замовнику 4-х примірників скоригованої ПКД стадії Проєкт «П», копії ПКД на електронному носії та підписання сторонами акту виконаних робіт - остаточний розрахунок за виконані проєктно-вишукувальні роботи стадії Проєкт, погоджені експертизою, з уточненням суми шляхом укладання додаткової угоди до договору.
- після видачі замовнику 4-х примірників стадії «Робоча документація», копії ПКД на електронному носії та підписання сторонами акту виконаних робіт - розрахунок за виконані проєктно-вишукувальні роботи стадії «Робоча документація».
- розрахунки за виконані роботи будуть здійснюватися на підставі статті 49 Бюджетного кодексу України. У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за виконані роботи здійснюється протягом 10 банківських днів з дати отримання замовником коштів на свій реєстраційний рахунок.
Пунктом 4.1 договору встановлено, що передача замовнику виконаних та належним чином оформлених результатів проєктних робіт або окремих їх частин, розділів та етапів здійснюється згідно з накладними та актами здачі-приймання проєктних робіт.
Згідно пункту 4.10 договору виконавець при розробці проєктно-кошторисної документації забезпечує: відповідність діючим нормативним актам України; відповідність проєктних рішень вихідним даним та дозвільним документам; експлуатаційну надійність та безпечність об?єкту проєктування; відповідність обсягу та якості робіт даному договору гарантує якість закінчених робіт.
За умовами пункту 5.3 договору замовник зобов?язується: надати повний комплект вихідних даних для проєктування; прийняти результати виконаних проєктних робіт шляхом підписання накладних та актів здачі-приймання виконаних робіт з урахуванням п. 4.3,4.4; здійснити оплату виконаних проєктних робіт відповідно до умов договору.
Відповідно до пункту 5.4.7 договору виконавець зобов?язаний у разі, якщо при перевірці контролюючими органами об?єму виконаних проєктних робіт буде виявлено завищення вартості, протягом 3 днів, оформити акти на зменшення вартості робіт, та повернути надмірно сплачені кошти на розрахунковий рахунок замовника.
Пунктом 10.2 договору встановлено, що зміни та доповнення до даного договору вносяться сторонами шляхом укладення додаткових угод, які разом із додатками до цього договору є його невід?ємною частиною і мають юридичну силу у разі, якщо вони викладені у письмовій формі та підписані уповноваженими на те представниками сторін.
Строк дії договору встановлюється з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін та діє до 31.12.2018, але у будь-якому випадку до повного виконання сторонами зобов?язань за даним договором та здійснення розрахунків (пункт 11.1 договору).
У якості додатку №1 до договору сторони підписали протокол погодження договірної ціни, у якому дійшли згоди про розмір договірної ціни за виконання проєктно-вишукувальних робіт (додаткових) по об?єкту: «Реконструкція очисних споруд «Харківські», яка становить 1394658,96 грн (один мільйон триста дев?яносто чотири тисячі шістсот п?ятдесят вісім гривень 96 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 232443,16 грн (двісті тридцять дві тисячі чотириста сорок три гривні 16 копійок).
Додатком №2 до договору сторони погодили завдання на проєктування.
Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов договору, відповідачем було виконано частину проєктно-вишукувальних робіт по об?єкту «Реконструкція очисних споруд «Харківські», у зв?язку з чим сторонами було складено акт №1 від 20.12.2018 задачі-приймання виконаних робіт за договором №1013 від 16.07.2018 на загальну суму 616869,06 грн з ПДВ. При цьому, у акті сторони вказали, що виконані роботи відповідають умовам договору, в належному порядку оформлені та прийняті замовником. Сторони претензій одна до одної не мають.
26.12.2028 року між сторонами було укладено додаткову угоду №1 до договору №1013 від 16.07.2018 (далі – додаткова угода №1), за умовами пункту 1 якої сторони погодили, що ціна цього договору залишається незмінною і становить 1394658,96 грн (один мільйон триста дев?яносто чотири тисячі шістсот п?ятдесят вісім гривень 96 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 232443,16 грн (двісті тридцять дві тисячі чотириста сорок три гривні 16 копійок).
Згідно пункту 2 додаткової угоди №1 сторони встановили, що на виконання рішення Київської міської ради від 20.12.2018 № 488/6539 «Про внесення змін до Програми економічного і соціального розвитку м. Києва на 2018-2020 роки, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21 грудня 2017 року №1042/4049» (KПKB 2817310 КЕКВ 3210) по об?єкту «Реконструкція очисних споруд «Харківські» загальна вартість проєктно-вишукувальних робіт (додаткових) по цьому договору, яку належить виконати у 2018 році, становить 616869,06 грн (шістсот шістнадцять тисяч вісімсот шістдесят дев?ять гривень 06 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 102811,51 грн (сто дві тисячі вісімсот одинадцять гривень 51 копійка).
Відповідно до пункту 3 додаткової угоди №1, у зв?язку з затримкою фінансування витрат замовника, перенести виконання робіт за цим договором у сумі 777789,90 грн (сімсот сімдесят сім тисяч сімсот вісімдесят дев?ять гривень 90 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 129631,65 грн (сто двадцять дев?ять тисяч шістсот тридцять одна гривня 65 копійок), на наступний бюджетний період у відповідності до бюджетних призначень та викласти пункт 11.1 Договору у наступній редакції: « 11.1. Строк дії договору встановлюється з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін та діє до 31.12.2019, але у будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов?язань за даним договором та здійснення розрахунків.».
У подальшому, на виконання умов договору, відповідачем було виконано іншу частину проєктно-вишукувальних робіт по об?єкту «Реконструкція очисних споруд «Харківські», у зв?язку з чим сторонами було складено акт №2 від 08.05.2019 здачі-приймання виконаних робіт за договором №1013 від 16.07.2018 на загальну суму 777789,90 грн з ПДВ. При цьому, у акті сторони вказали, що виконані роботи відповідають умовам договору, в належному порядку оформлені та прийняті замовником. Сторони претензій одна до одної не мають.
08.05.2019 року між сторонами було укладено додаткову угоду №2 до договору №1013 від 16.07.2018 (далі – додаткова угода №2), за умовами пункту 1 якої, сторони погодили, що ціна цього договору залишається незмінною і становить 1394658,96 грн (один мільйон триста дев?яносто чотири тисячі шістсот п?ятдесят вісім гривень 96 копійок) в тому числі ПДВ 20% - 232 443,16 грн (двісті тридцять дві тисячі чотириста сорок три гривні 16 копійок).
У пункті 2 додаткової угоди №2 сторони засвідчили, що виконано робіт у 2018 році по договору на суму 616869,06 грн (шістсот шістнадцять тисяч вісімсот шістдесят дев?ять гривень 06 копійок) в тому числі ПДВ 20% - 102811,51 грн (сто дві тисячі вісімсот одинадцять гривень 51 копійка).
Згідно пункту 3 додаткової угоди №2 на виконання рішення Київської міської ради від 04.04.2019 №510/7166 «Про внесення змін до Програми економічного і соціального розвитку м. Києва на 2018-2020 роки, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21 грудня 2017 року №1042/4049» у зв?язку із наявністю бюджетних призначень по КПКВ 2817310 КЕКВ 3210 по об?єкту «Реконструкція очнених споруд «Харківські» Сторони дійшли згоди, що оплата за роботи 2019 року загальною вартістю 777789,90 грн (сімсот сімдесят сім тисяч сімсот вісімдесят дев?ять гривень 90 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 129631,65 грн (сто двадцять дев?ять тисяч шістсот тридцять одна гривня 65 копійок) буде здійснена за рахунок коштів спеціального фонду міського бюджету по КПКВ 2817310 КЕКВ 3210.
Виконуючи власні зобов?язання за договором №1013 від 16.07.2018, відповідач сплатив на користь позивача грошові кошти у загальну розмірі 1394658,96 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією виписки по банківському рахунку КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» за період з 18.12.2018 по 11.07.2019 року.
Згодом, начальником відділу Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) В. Цукренко, за наслідками проведеної аудиторської перевірки діяльності КП «Плесо» за період 2019-2020 роки та 1 квартал 2021 року було виявлено, що завищення проєктно-вишукувальних робіт ТОВ «Ріальто» становить 426,43 тис. грн або 40.41%.
Так, в аудиторській знахідці №7 (на сторінці 52 аудиторського звіту №070-2-04/19 від 19.12.2022) зазначено, що внаслідок включення до розрахунку робіт - дренажу території (кільцевий дренаж) для запобігання підтоплення території зливними водами очисних споруд, розчищення існуючої водойми та водозабірних споруд, які відсутні в проєкті, а також інженерно-геодезичних вишукувань, які недоцільно враховувати на даному етапі коригування проєкту, завищення проєктно- вишукувальних робіт ТОВ «Ріальто» становить 426,43 тис. грн або 40,41%.
Проєктно-вишукувальні роботи проводилися по об?єкту: «Реконструкція очисних споруд «Харківські» по вул. Ревуцького, 40 в Дарницькому районі м. Києва» стадій П та Р на суму 1394.66 тис. грн з ПДВ.
У ході перевірки КП «Плесо» за період 2019 - 2021 роки надано акт здачі-приймання виконаних робіт від 14.05.2019 №2 на суму 777789,90 грн з ПДВ.
Вартість проєктних робіт стадія Р, відповідно кошторисів до договору, визначена за формою 2-П, тобто на підставі збірників цін на проєктно-вишукувальні роботи.
Після перевірки вартість робіт по зазначеному договору складає 390,18 тис. грн з ПДВ, а тому завищення складає 387,61 тис. грн з ПДВ, а саме:
- кошторис №5 Гідротехнічні рішення. ст. Р.
- п. 2 кошторису - дренаж території для запобігання підтоплення території очисними спорудами зливових вод, кільцевий дренаж - виключено із розрахунку, так як дані роботи відсутні в проєкті. 
Завищення по даній позиції складає 13,99 тис. грн з ПДВ:
- п. 5 розчищення існуючої водойми виключено із розрахунку, як недоцільно враховано.
Завищення по даній позиції складає 104,09 тис. грн з ПДВ:
- кошторис №5. Поливо-зрошувальна мережа і водозабірні споруди. ст. Р;
- п. 1 Будівництво насосної станції з водозабірними спорудами продуктивністю від 20 до 100 м/год. - виключено із розрахунку, так як дані споруди відсутні у проєкті. 
Завищення складає 269,53 тис. грн з ПДВ.
Таким чином, як зазначає позивач, Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту встановлено невідповідність фактично виконаних обсягів вишукувальних робіт і обсягів робіт включених та прийнятих в актах здачі- приймання виконання робіт.
Вищевказані обставини призвели до втрат бюджету м. Києва на загальну суму 387610,00 грн.
Вищевказані факти свідчать про те, що ТОВ «Ріальто» порушило взяті на себе по договору господарські зобов?язання та вимоги ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», Правила визначення вартості будівництва ДСТУ Б ДІ.1-1:2013 та Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затверджене наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, а відтак вчинило господарське правопорушення й відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України зобов?язано відшкодовувати завдані цим збитки, що і стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 509 названого Кодексу зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору, Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до частини 1 статті 837 цього ж Кодексу за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Статтею 844 названого Кодексу унормовано, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з умовами договору сторонами було досягнуто домовленість про те, що ціна договору є твердою та визначається згідно зі зведеним кошторисом на проектно-вишукувальні роботи, що є додатком до цього договору і становить 1394658,96 грн., у тому числі ПДВ.
Відповідно до пункту 3.2 договору сторони домовилися, що ціна договору може бути змінена за взаємною згодою сторін виключно у випадках, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 р. №668 «Про затвердження Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» (із змінами та доповненнями), а саме: виникнення обставин непереборної сили; внесення змін до проєктної документації; потреби в усуненні недоліків робіт, що виникли внаслідок невідповідності встановленим вимогам проєктної документації, забезпечення якою покладено на замовника; уповільнення темпів або зупинення виконання робіт за рішенням замовника або з його вини, якщо це викликало додаткові витрати підрядника; зміни законодавства з питань оподаткування, якщо це впливає на вартість робіт; істотного зростання (у розмірі 10% та більше) після укладення договору підряду цін на ресурси, які забезпечує підрядник, а також послуг, що надаються йому третіми особами; в інших випадках, передбачених Цивільним і Господарським Кодексами України.
Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передбачено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.
Відповідно до статті 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.
Згідно із статтею 858 Цивільного кодексу України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором (ч.1.). Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (ч.2). Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків (ч. 3).
При цьому у частині першій статті 853 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Як наслідок, перевірка фактичного наданих послуг, їх якості та відповідності умовам договору покладається на особу, що приймає роботи з боку замовника, під час підписання актів.
Як встановлено судом, на виконання умов укладеного між сторонами договору підряду відповідачем були виконані, а позивачем прийняті без жодних зауважень та оплачені роботи на суму 1394658,96 грн, що підтверджується актами здачі-приймання виконаних робіт №1 від 20.12.2018, №2 від 08.05.2019 та копією виписки по банківському рахунку КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» за період з 18.12.2018 по 11.07.2019 року.
Зазначені в актах здачі-приймання виконаних робіт суми відповідають ціні договору, яка визначена на підставі твердого кошторису та протоколу погодження договірної ціни.
Матеріали справи не містять доказів внесення змін до договору в частині зміни погодженої сторонами ціни.
А тому, умови договору підряду сторони виконали повністю і зауважень одна до одної з цього приводу у них не було.
Позиція позивача, зводиться до оспорювання погодженої у договорі ціни робіт та ґрунтується виключно на аудиторському звіті з посиланням на пункт 5.4.7 договору.
Положеннями статті 632 Цивільного кодексу України передбачено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Судом встановлено, що умови, викладені в договорі, були визначені та погоджені сторонами. 
Договір підряду містить умови про предмет, ціну та строк його дії (умови, що є обов`язковими відповідно до ст. 180 ГК України (який діяв на момент виникнення спірних правовідносин)), та інші умови, жодна з яких не суперечить чинному законодавству.
При цьому, як зазначалося вище, сторони не заперечують, що зобов`язання за договором виконані відповідно до умов укладеного між ними договору, у зв`язку з чим факт виконання договору, прийняття даних робіт та їх повна оплата свідчать про відсутність порушення господарського зобов`язання.
Відповідно до частини 1 статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Частиною 2 цієї статті визначено, що припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.
Стаття 599 Цивільного кодексу України та стаття 202 Господарського кодексу України встановлюють, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Отже, враховуючи приписи зазначених норм права, а також договірний характер правовідносин сторін, за наявності умов договору щодо вартості робіт, висновки аудиторської перевірки не можуть змінювати умов договору, які відповідно до наведених вимог норм права є обов`язковими, оскільки недійсними не визнавалися, а відповідно такі висновки перевірки не можуть змінювати і правовідносин сторін щодо ціни договору, вони не можуть встановлювати інші, ніж, визначені умовами договору, умови зобов`язання порівняно із договірними.
При цьому, суд відзначає, що аудиторський звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №070-2-04/19 від 19.12.2022 є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень у органу, до сфери управління якого належить комунальне підприємство, та містить лише думку органу, який його склав. Зазначений звіт не є рішенням суду або іншого повноважного органу, а тому викладені в ньому висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто звіт аудиту не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов Договору.
Акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.
А тому посилання позивача на пункт 5.4.7 договору, яким передбачено обов`язок виконавця повернути замовнику надмірно сплачені кошти на розрахунковий рахунок замовника, є необґрунтованим, оскільки позивачем не доведено існування розбіжностей між вартістю виконаних робіт, зазначених у договорі, з вартістю виконаних робіт в сторону їх збільшення (виконання на більшу суму, ніж визначено в договорі), яка вказана в актах приймання-передачі. Як вже було встановлено вище, вартість, відображена в актах здачі-приймання робіт, узгоджується з договірною ціною та зведеним кошторисом, погодженими між сторонами в укладеному договорі. Матеріали справи не містять доказів погодження між сторонами у встановленому законодавством порядку нової ціни договору (в бік зменшення), та укладення відповідного акту на зменшення вартості виконаних робіт.
Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 у справі №21-237а13, постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі № 910/12793/17, від 21.05.2018 у справі № 922/2310/17, від 24.05.2018 у справі № 918/519/17, від 26.03.2019 у справі № 910/26948/15, від 21.03.2019 у справі № 904/10263/17, від 11.06.2019 у справі № 916/1648/18.
Заявлені до стягнення кошти у розмірі 387619,00 грн позивач кваліфікував як нанесені йому збитки (матеріальну шкоду).
Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України (який діяв на момент виникнення спірних правовідносин) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Частиною 1 статті 225 Господарського кодексу України (який діяв на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.
За приписами статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.
Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.
Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника у вигляді відшкодування збитків.
Позивачем не доведено порушення відповідачем умов договору № 1013 від 16.07.2018 в частині завищення вартості робіт та нанесення збитків позивачу, не доведено протиправної поведінки відповідача, яка спричинила йому збитки, вини відповідача у понесених позивачем збитках, а відтак суд дійшов до висновку, що заявлені вимоги позивача задоволенню не підлягають.
Водночас, суд не приймає до уваги заяву відповідача про застосування строку позовної давності, оскільки перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.07.2019 у справі №910/14803/17 та від 23.07.2019 у справі №910/9077/18).
Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Позивачем під час розгляду справи не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених позовних вимог.
Приймаючи до уваги вищевикладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.
Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи висновки суду про відмову в задоволенні позовних вимог витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 13, 73, 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржено до апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено та підписано 23.07.2026.

Суддя | Т.В. Васильченко