ПОСТАНОВА 
Іменем України

22 липня 2026 року         м. Кропивницький

справа № 394/83/26
провадження № 22-ц/4809/1277/26 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючий суддя – Дьомич Л. М. (суддя-доповідач), 
судді – Карпенко О. Л., Письменний О. А.,

за участю секретаря судового засідання Соловйової І. О.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року (суддя Краснопольська Л. П.).

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У лютому 2026 року адвокат Ольга Мельник, яка діє в інтересах позивачки ОСОБА_1 , звернулася до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з позовною вимогою до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на навчання. 
Позивач обґрунтувала вимогу тим, що є студенткою Національної академії внутрішніх справ на денній формі та її навчання потребує значних фінансових витрат (проїзд, проживання, харчування, одяг тощо), а тому вона потребує матеріальної допомоги з боку батька.
Тому просить стягнути із ОСОБА_2 аліменти на навчання у твердій грошовій сумі у розмірі 6 000 (шість тисяч) гривень щомісячно, з часу подання позову до закінчення навчання. 
Відповідно до договору про навчання у закладі вищої освіти Національної академії внутрішніх справ № ІД 23-28ю від 01 серпня 2023 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зарахована на навчання на І курс за денною формою навчання для здобуття освіти за освітньою програмою «Право» за спеціальністю «081 ПРАВО» для здобуття ступеня вищої освіти «Бакалавр».
Процесуальні обставини
Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 17.02.2026 року відкрито провадження по справі.
Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2026 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання, залишено без руху. Запропоновано позивачці виправити недоліки поданої позовної заяви у термін 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху, надати уточнену позовну заяву, у якій належним чином оформити прохальну частину заяви відповідно до вимог законодавства, зазначивши кінцевий період стягнення аліментів на навчання та надати відповідні документи, що підтверджують вказані обставини.
Оскаржувана судова ухвала
Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06.05.2026 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання, залишено без розгляду.
Суд виснував, що станом на 07.05.2026 року, у встановлений п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху, який сплив 04.05.2026 року, позивачем не виконано вимоги, вказані в ухвалі суду від 28.04.2026року, тобто не усунуто недоліки позовної заяви. Таким чином у відповідності до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Апеляційна скарга
Не погоджуючись з судовою ухвалою, представник позивачки адвокат Мельник Ольга в апеляційній скарзі просить ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року у справі №394/83/2026 про залишення позову без розгляду – скасувати та направити справу до того ж суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Наводить в підставу оскарження порушення судом норм процесуального права, у зв`язку з чим постановлена судова ухвала не відповідає вимогам закону.
Відзив на апеляційну скаргу не подавався.
Рух справи
В системі «Електронний суд» 08 травня 2026року зареєстровано надходження апеляційної скарги адвоката Мельник О. на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року у справі.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21 травня 2026 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.
Ухвалою від 22 травня 20206 року Справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року призначити до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 01 липня 2026 року о 12 годині 30 хвилин.
Ухвалою від 30 червня 2026 року заява адвоката Мельник Ольиа Олександрівн, яка діє и в інтересах ОСОБА_1 , про участь у судовому засіданнях у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, задоволена. 

Забезпечена участь представника ОСОБА_1 адвоката Мельник Ольги Олександрівни у судових засіданнях у справі № 394/83/26 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21.

30 червня 2026 року представник позивачки, адвокат Мельник О.О. подала заяву про відкладення розгляду справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 21.07.2026 року визначений склад колегії суддів головуючий суддя (суддя-доповідач): Людмила Миколаївна Дьомич; склад колегії суддів (за наявності): Олексій Анатолійович Письменний Олександр Леонтійович Карпенко; нові судді: Олександр Леонтійович Карпенко; вилучені (замінені) судді: Олександр Леонтійович Дуковський. 
Позиція сторін
Сторони належним чином повідомлені про судовий розгляд.
Представник позивачки, адвокат Мельник О.О. підтримала доводи апеляційної скарги, навели мотиви оскарження, просила про скасування судового рішення та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Позиція апеляційного суду
Відповідно до частини другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
За положеннями ст. 379 ЦПК підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Дослідивши підстави оскарження, переглядаючи судове рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, за наступного. 
Мотиви апеляційного суду
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Оскаржувана ухвала не відповідає положенням законодавства.
За положеннями пункту 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Суд першої інстанції застосував дану норму права і на її підставі залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, своєю ухвалою від 06.05.2026 року, попередньо залишивши позовну заяву без руху. 
Так, в ухвалі суду від 28.04.2026 року, якою позовну заяву позивачки залишено без руху вказано, що як вбачається з матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання, позивачем не вказано кінцеву дату стягнення аліментів, також кінцевого терміну закінчення навчання не вказано в договорі про навчання у закладі вищої освіти Національної академії внутрішніх справ № ІД 23-28ю від 01 серпня 2023 року.
Визначені судовою ухвалою недоліки, позбавляють суд можливості об`єктивного розгляду справи та є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строк для усунення недоліків. 
В апеляційній скарзі апелянт акцентує увагу на тому, що представником позивача 28 квітня 2026 року до судового засідання, яке було призначено на 11:50 було надіслано клопотання системою ЄСІТС в якому зазначено, що адвокатом Мельник Ольгою Олександрівною направлений адвокатський запит до Національної академії внутрішніх справ, для уточнення інформації, що має значення для вирішення справи по суті. 
Цього ж дня також надіслано через систему ЄСІТС заяву про уточнення позовних вимог, в якій позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь аліменти навчання у твердій грошовій сумі в розмірі 6000 (шість тисяч) гривень, щомісячно з часу подання позову до закінчення навчання в Національній академії внутрішніх справ, до 01 липня 2027 року. 
Разом з тим, не зважуючи на вказані заяви/клопотання, 28 квітня 2026 року судом постановлена ухвала, якою позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху з мотивуванням, що у позовній заяві не зазначено кінцеву дату навчання. В подальшому, через невиконання вимог суду, позов залишений без розгляду. 
За наслідком перегляду підстав оскарження, колегія суддів зазначає наступне.
Позовна заява за формою і змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК України.
Стаття 177 ЦПК України передбачає порядок подання документів, що додаються до позовної заяви. 
Відповідно до частин 11 статті 186 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. За частиною 13 статті 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду. 
Пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу. 
Апеляційний суд зауважує, що позивачка у поданій позовній заяві, кінцеву дату стягнення аліментів не вказала, при цьому до позову долучений студентський квиток з вказаним періодом навчання (1 липня 2027р), а також долучені договори, якими визначений завершальний рік навчання сторони 2026-2027 роки.
Дійсно, адвокатом Ольгою Мельник 28.04.2026 року о 10:57 годин (квитанція № 6871049), тобто до початку судового засідання, яке згідно протоколу судового засідання розпочалося 11.50 годин, подана заява про уточнення позовних вимог, де конкретизована прохальна частина позовної вимоги, тобто вказана кінцева дата стягнення аліментів 01 липня 2027 року (а.с.22,26,27).
Примірник заяви направлений відповідачу у справі 28 квітня 2026 року о 10.46 год (а.с.25).
У цей же день стороною позивача подана до суду заява про відкладення розгляду справи, до якої додана копія адвокатського запиту скерованого до навчального закладу, в якому навчається ОСОБА_1 , запитувана інформація стосується конкретизації терміну навчання позивачки, підстава відкладення необхідність надання суду документа щодо конкретизації завершення навчання. 
Натомість, оперуючи таким обсягом документів/заяв, суд приймає рішення залишити позовну заяву без розгляду.
Ухвала про залишення позову без руху, не є предметом оскарження і не може бути оскаржена, в силу положень законодавства, однак за наслідком її вимог, постановлена оскаржувана ухвала.
Колегія суддів не вправі суду першої інстанції визначати перелік доказів, який достатній для вирішення позову по суті, однак оцінює висновки суду з огляду на відповідність вимогам закону.
В ухвалі суду від 28.04.2026 року не йдеться про подану заяву про уточнення позовних вимог, щодо заяви про відкладення розгляду справи, то час надходження її до суду неможливо з`ясувати, так як відсутня квитанція про доставку документа до зареєстрованого Електронного кабінету, однак цей документ долучений до справи після протоколу судового засідання, що передбачає його надходження вже по закінченню розгляду справи.
В оскаржуваній ухвалі вказано, що після постановлення ухвали про залишення позову без руху, представник позивача звернулася з клопотанням про відкладення розгляду справи для витребування зазначеної довідки із навчального закладу, зазначивши, що вона звернулася з відповідним адвокатським запитом до Національної академії внутрішніх справ.
Щодо поданої заяви про уточнення позовних вимог, позиція суду не висловлена, які наслідки такої заяви, не вказано в оскаржуваній ухвалі.
За вищевикладених процесуальних обставин, дій суду та сторони, апеляційний суд зауважує таке: неповнота, навіть очевидна з точки зору професійного судді, позовної вимоги, ненадання доказів на підтвердження позовних вимог не можуть бути підставою для залишення позовної заяви без руху та повернення позовної заяви/залишення без розгляду. На цьому наголосила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 січня 2024 року, якою задовольнила апеляційну скаргу особи за позовом до Верховної Ради (справа № 320/14843/23). Верховний суд виснував, що позивач має право довільно викладати зміст позовних вимог, підстави позову, спосіб (способи) захисту порушеного права або інтересу, передбачений законом або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити в рішенні.
Звертаючись до суду, особа зазначає позовну вимогу, а відповідність її вимогам закону є питанням правосуддя, що вирішується у судовому процесі. 
Таким чином презюмується, що не усунення позивачем недоліків позовної заяви в установлений судом строк може бути підставою для повернення/залишення без розгляду позовної заяви тільки за умови, якщо такі недоліки пов`язані з недотриманням позивачем вимог статей ст. 175,177 ЦПК.
У справі, яка є предметом перегляду, невідповідність позовної заяви вимогам наведених норм права, не встановлена.
Більш того, сторона позовну вимогу уточнила до початку судового засідання, а суд, об`єктивно володіючи інформацією про адвокатський запит, який вчасно здійснений, розуміючи тривалість часу необхідного для отримання відповіді, безумовно застосував положення ст. 257 ЦПК, при цьому процесуальний закон не забороняє продовжити строк виконання вимог ухвали суду без руху, за власною ініціативою суду. 
Європейський суд з прав людини, рішення якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ як джерело права, притримується позиції, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (до прикладу, рішення у справі «Шишков проти Росії» (Shishkov v. Russia), № 26746/05, параграф 110, від 20.02.2014).

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду, як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції. 

Колегія суддів доходить висновку, що наведені в апеляційній скарзі доводи є суттєвими та дають підстави вважати, що суд першої інстанції діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, залишивши позовну заяву без розгляду. 

Допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права призвели до неправильного вирішення питання щодо продовження розгляду у даній справі, а відтак є підстави для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до місцевого суду для продовження розгляду. 
Загальний висновок 
Частиною першою статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Оскаржувана судова ухвала не відповідає процесуальним нормам, тому підлягає скасування на підставі ст. 379 ЦПК з направленням справи до районного суду для продовження розгляду. 

Прохання в апеляційній скарзі про скасування судової ухвали та направлення справи до суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі, не відповідає стадії судового процесу, але ніяким чином не впливає на задоволення вимоги апеляційної скарги щодо скасування оскаржуваної ухвали.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
У Х В А Л И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 06 травня 2026 року скасувати, справу № 394/83/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів направити до того ж суду для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено 23 липня 2026 року.

Головуючий суддя       Л. М. Дьомич

Судді         О. Л. Карпенко

О. А. Письменний