Провадження № 3/537/933/2026
Справа №:537/4585/26 
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.09.2026 місто Кременчук

Крюківський районний суд міста Кременчука у складі головуючого судді Дряхлова Є.О.,

за участі секретаря судового засідання Скічко Н.В.,

особи, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності, адвоката Радзинської Я.Л.,

потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з Батальйону патрульної поліції в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 02.01.2025, орган видачі 7130, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , 

за ч. 1, 2 ст. 173? Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом КУпАП),

УСТАНОВИВ:

І. Зміст протоколів про адміністративні правопорушення та пояснення учасників справи.

1. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 568130 від 02.07.2026 ОСОБА_1 о 12 год. 07 хв., перебуваючи за місцем спільного проживання в АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини ОСОБА_2 , тобто умисне вчинення діяння психологічного характеру, яке полягало в словесних образах та погрозах, внаслідок чого була завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілої.

Зазначені дії ОСОБА_1 кваліфіковані поліцією за ч. 1 ст. 173? КУпАП.

2. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 568167 від 02.07.2026 ОСОБА_1 о 12 год. 07 хв., перебуваючи за місцем спільного проживання в АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини ОСОБА_2 у присутності дитини ОСОБА_3 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто умисне вчинення діяння психологічного характеру, яке полягало в словесних образах та погрозах дружині в присутності дитини, внаслідок чого була завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_3 .

Зазначені дії ОСОБА_1 кваліфіковані поліцією за ч. 2 ст. 173? КУпАП.

3. В судовому засіданні ОСОБА_1 свою причетність до вказаної у протоколах про адміністративні правопорушення події визнав повністю, та щиро каявся в тому, що відповідна ситуація мала місце. Однак наголосив суду, що жодного умислу по вчиненню саме домашнього насильства по відношенню до дружини ніколи не мав, так само як і по відношенню до своєї падчерки. Пояснив суду, що має статус учасника бойових дій та є інвалідом війни. Внаслідок отриманих травм, серед яких численні акубаротравми, має не стійке психічне здоров`я. Того дня він вжив алкоголь, який негативно вплинув на його психіку. Після подій, описаних в протоколах, ОСОБА_1 , визнаючи свою неправоту, добровільно звернувся до лікарів з приводу алкогольної залежності і пройшов перший курс реабілітації від алкогольної залежності. Наразі алкогольні напої ОСОБА_1 не вживає, його психологічний стан покращився, жодних конфліктів ані з дружиною, ані з падчеркою не має, вони примирилися і продовжують разом проживати.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Радзинська Я.Л. у судовому засіданні пояснила суду, що її підзахисний є ветераном війни, має інвалідність внаслідок отриманих на війні травм, наразі проходить реабілітацію від алкогольної залежності, а також реабілітацію після отриманих травм. ОСОБА_1 має відмінну характеристику з місця служби, вони примирились як з дружиною так і з падчеркою, жодних претензій останні до нього не мають. До цієї ситуації і після неї ОСОБА_1 не мав конфліктів з членами своєї сім`ї. Просила суд врахувати позицію як ОСОБА_1 так і його дружини. 

4. Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила суду, що її чоловік є військовослужбовцем, неодноразово виконував бойові завдання зі стримування агресора, має внаслідок цього численні травми. Того дня він вжив велику кількість алкоголю та саме на фоні алкогольного сп`яніння його поведінка не відповідала обстановці. Оскільки поведінка чоловіка була неадекватною, потерпіла викликала поліцію, бо не знала що робити. Наголосила суду, що ані того дня, ані до цього і після цього ОСОБА_1 жодного разу не застосовував по відношенню до неї фізичної сили, так само як і до її доньки. В них нормальні життєві відносини, виниклу ситуацію пов`язує виключно з психологічними проблемами чоловіка, які суттєво посилились внаслідок вживання великої кількості алкоголю. Після тієї ситуації ОСОБА_4 самостійно і добровільно звернувся до медичного закладу задля проходження реабілітації від алкогольної залежності. Просила суд врахувати її пояснення при вирішенні цієї справи. 

ІІ. Оцінка суду.

5. Відповідно до приписів ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

6. Під юридичною характеристикою адміністративного правопорушення розуміють встановлено адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Склад адміністративного правопорушення становлять такі його складові: об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт та суб`єктивна сторона.

7. Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення – це зовнішній прояв суспільно-небезпечного посягання на об`єкт, що перебуває під охороною адміністративно-правових санкцій. Об`єктивну сторону складу утворюють ознаки, що характеризують зовнішній прояв проступку. Тобто це система передбачених нормою адміністративного права ознак, які характеризують зовнішній бік правопорушення.

8. Згідно з приписами диспозиції ст. 173^2 КУпАП встановлено, що вчиненням домашнього насильства слід розуміти умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

9. Домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних стосунків, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа, яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод. 

Домашнє насильство — це не просто «емоційна сварка», а правопорушення (адміністративне чи кримінальне), в основі якого лежить бажання влади та контролю.

Домашнє насильство характеризується домінування кривдника над жертвою, яке вчиняється обов`язково з прямим умислом і з конкретною метою – завдання болю, приниження, змушення боятися, абсолютне домінування. При цьому домашнє насильство це не раптовий прояв агресії, це циклічний процес, який має тенденцію на повторність та посилення. В ході домашнього насильства жертва не вчиняє активних дій для опору, оскільки кривдник має суттєву домінацію (фізичну, психологічну, матеріальну), а лише захищається та намагається зменшити негативні наслідки. 

Тоді як під конфліктом потрібно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується раптовістю виникнення, емоційною складовою та наявністю спірних поглядів на ту чи іншу ситуацію, наявність різних думок з приводу однієї виниклої ситуації. Під час конфлікту обидва його учасники мають умовно-рівний баланс сил, без явного домінування одного над іншим, і намагаються вирішити спірне питання, хоч навіть із застосуванням крику, погроз, образ, фізичного контакту. Однак мета конфлікту це не його існування як таке, мета конфлікту – досягти бажаного результату для кожного з його учасників. При домашньому ж насильстві мета кривдника – кривдити, а мета жертви – захищатись та зменшити негативні наслідки.

10. На думку суду в цій конкретній ситуації взаємовідносини між сторонами, які виникли 02.07.2026, не мають жодної з ознак домашнього насильства, а мала місце конфліктна ситуація на ґрунті вжитого ОСОБА_1 алкоголю, який став беззаперечним подразником для його ослабленої травмами війни психіки. Суд в жодному разі не має наміром виправдовувати поведінку ОСОБА_1 , яка мала місце 02.07.2026, однак, і не має мети визнавати особу винною у тому, чого вона фактично не вчиняла, оскільки домашнє насильство має самостійний склад правопорушення і характеризується набором певних ознак (див. п. 9). 

11. Відповідно до приписів ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

12. Дослідивши матеріали цієї справи, надані правоохоронними органами докази суд дійшов висновку, що в даній, конкретній ситуації суду не доведено наявності в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 173^2 КУпАП.

13. За таких обставин, враховуючи імперативні приписи ст. 247 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 173^2 КУпАП.

З цих підстав, керуючись ст. 1, 23, 33, 173?, 247, 276-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1, 2 ст. 173^2 Кодексу України про адміністративні правопорушення – закрити за відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення. 

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду.

Суддя            Євгеній ДРЯХЛОВ