ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2026 року 
м. Київ

справа № 160/15340/25
адміністративне провадження № К/990/22592/26 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючої судді Блажівської Н.Є.,
суддів: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л.,
за участі:
секретаря судових засідань: Бенчук О.О., 
представників Позивача: Задніпряного А.О., Борисенка В.А.,
розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО-МОДУЛЬ"
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року (суддя Царікова О.В.)
та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року (судді: Баранник Н.П., Малиш Н.І., Щербак А.А.)
у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО-МОДУЛЬ"
до Південно-Східної митниці
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
УСТАНОВИВ:
1. ІСТОРІЯ СПРАВИ
1.1. Короткий зміст позовних вимог
Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-МОДУЛЬ» (далі також - ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ», Позивач) звернулось до суду з позовом до Південно-Східної митниці (далі також - Відповідач, Митниця), у якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Південно-Східної митниці від 11 квітня 2025 року: 
- форми Р UA110000202541 про нарахування зобов`язання по сплаті антидемпінгового мита за митною декларацією MI 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 на загальну суму 2 766 654,47 грн; 
- форми Р UA110000202540 від 11 квітня 2025 року про нарахування зобов`язання по сплаті податку на додану вартість за митною декларацією MI 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 на загальну суму 553 330,89 грн.
Обґрунтовуючи позовні вимоги Позивач покликався на те, що враховуючи принцип презумпції невинуватості, закріплений в статті 2 Конституції України та статті 8 Митного кодексу України (далі - МК України), наявні у справі про порушення митних правил матеріали свідчать про те, посадові особи ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» не вчиняли порушення передбачені статтею 485 МК України, вина вказаних осіб не доведена, як і не доведено факт заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей щодо країни походження товару. 
Вказує, що лист Малайської торгово-промислової палати Малайзії від 11 березня 2024 року №DM/HHL.CO/1180/24, який став підставою для проведення перевірки та використовується Митницею, як беззаперечний доказ вчинення ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» протиправних дій, які призвели до заниження податкового зобов`язання зі сплати митних платежів на загальну суму 3319985,36 грн., не є належним доказом недійсності (підробки) сертифікату походження товару №МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року.
Покликається на те, що обставини, які зазначені у податкових повідомленнях - рішеннях вже розглядалися судом та наявне рішення суду, яке набрало законної сили, згідно якого адміністративну справу у відношенні посадової особи ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» про порушення митних правил, передбачених статтею 485 МК України закрито на підставі пункту 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
1.2. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 18 вересня 2025 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року у задоволенні позовних вимог відмовив.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що:
- оформлення товару Позивачем здійснено із застосуванням пільгової ставки ввізного мита 0% на підставі сертифікату про походження № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 року, який підписано особою «ASMAH MD PILUS»;
- Малайською торгово-промисловою палатою штату Мелака Малайзії (лист від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024 повідомлено про підробку сертифіката про походження товару від 11 вересня 2023 року № МССММ 4410, а саме повідомлено, що вказаний сертифікат не видавався Dewan Perniagaan Melayu Malaysia Negeri Melaka (Toргово-промислова палата Малайзії, штат Мелака). Підпис особи («ASMAH MD PILUS») підроблено, зазначена особа не мала повноважень підписувати документ;
- в межах законодавчо встановленої процедури Дніпровською митницею при здійсненні перевірки обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування перевірена митна декларація ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 та документи, надані декларантом (ТОВ «ГАММА») при митному оформленні товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі…» та прийнято рішення про направлення Сертифікату № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року на перевірку.
- докази, що саме вказаний орган - Малайська торгово-промислова палата Малайзії не є компетентним органом в розумінні статті 41 МК України, в матеріалах справи відсутні, сторонами не подані. Також сторонами не подані докази, які б спростовували інформацію вкладену в листі Малайської торгово-промислової палати Малайзії від 11 березня 2024 року №DM/HHL.CO/1180/2024? як компетентного органу та підтверджували дійсність сертифікату про походження товару, що подавалася Позивачем разом з митною декларацією;
- використання Митницею інформації, що міститься листі Малайської торгово-промислової палати Малайзії від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024, для моніторингу оформленої Позивачем декларації і проведення невиїзної документальної перевірки є цілком обґрунтованим і не виходить за межі повноважень митниці при здійсненні перевірки достовірності задекларованої Позивачем країни походження товару.
Суд першої інстанції відхилив доводи Позивача про те, що обставини, які зазначені у податкових повідомленнях-рішеннях вже розглядалися судом та наявне відповідне рішення суду, яке набрало законної сили, і на яке посилається Позивач, оскільки Позивач вказує не на встановлені у справах про притягнення особи до адміністративної відповідальності обставини (факти), а на відповідні висновки суду, тоді як за прямою нормою частини сьомої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.
Третій апеляційний адміністративний суд, переглянувши справу, постановою від 16 квітня 2026 року залишив апеляційну скаргу контролюючого органу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
У постанові апеляційний суд погодився з тими висновками, що cформував суд першої інстанції.
Також суд апеляційної інстанції додаткового звернув увагу на те, що компетентний орган Малайзії повідомив про те, що посадова особа (менеджер) «ASMAH MD PILUS» з листопада 2022 року не уповноважена підписувати документи про походження, тому документи, підписані під її іменем після цієї дати, є підробкою, у той час, як сертифікат про походження товару загальної форми № MCCMM 4421, надано ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» до митного оформлення товару за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2 та який підлягав перевірці видано (підписано менеджером «ASMAH MD PILUS») 6 листопада 2023 року.
2. ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
2.1. Доводи Позивача (особи, яка подала касаційну скаргу)
Позивач наполягає, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалені з порушенням норм матеріального права та процесуального права, а підставою касаційного оскарження визначив пункти 1, 3, 4 частини четвертої статті 328 КАС України. Просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.
Покликається на те, що суд апеляційної інстанції застосував статтю 13 Закону України «Про міжнародне приватне право», частину восьму статті 94 та статті 72, 73 КАС України без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 2 липня 2019 року у справі № 821/2067/17, від 8 серпня 2019 року у справі №2а/0370/1152/12, від 4 жовтня 2023 року у справі № 380/2869/22, від 2 липня 2019 року у справі №821/2067/17, від 1 березня 2021 року у справі № 240/7093/19 та від 11 квітня 2022 року у справі № 260/2805/20. При цьому вказує, що судами попередніх інстанцій встановлено обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.
Стверджує, що лист Малайської торгово-промислової палати штату Мелака від 11 березня 2024 року №DM/NHL.CO/1180/2024 не є належним доказом оскільки: складений іноземною мовою; не містить належного перекладу українською мовою; не був легалізований або апостильований у встановленому законодавством порядку. При цьому зазначає, що у листі відсутні відомості щодо недійсності сертифіката про походження товару № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 або про те, що товар вироблено в іншій країні, а лише вказано, про відсутність повноважень у особи, яка підписала інший сертифікат про походження товару.
Наголошує, що суд апеляційної інстанції порушивши норми статей 72, 73 КАС України, статті 13 Закону України «Про міжнародне приватне право» прийняв як належний доказ у цій адміністративній справі документ, не перекладений державною мовою та не легалізований у встановленому законом порядку.
В касаційній скарзі Позивач вказує, що суд апеляційної інстанції в частині застосування положень рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 13 липня 2023 року (викладеного у Повідомленні Міжвідомчої комісії з митної торгівлі від 2 серпня 2023 року) № АД-546/2023/441-01 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прокату з вуглецевої сталі з покриттям походженням з Китайської Народної Республіки» (далі також - Рішення № АД-546/2023/441-01) у взаємозв`язку з частинами першою та дев`ятою статті 41 МК України та частиною першою статті 28 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» не врахував висновки Верховного Суду викладені в постановах від 2 жовтня 2018 року у справі № 804/2304/18 та від 3 липня 2024 року у справі № 840/3291/18. При цьому стверджує, що за висновками Верховного Суду, які викладенов зазначених вище постановах для визначення відповідності застосування антидемпінгових заходів до товару, що імпортується, необхідно, щоб товар одночасно співпадав із вказаними в рішеннях Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі товарами за походженням з конкретно вказаної країни, описом та кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Покликається на те, що Рішення № АД-546/2023/441-01 прямо допускає можливість підтвердження країни походження не виключно сертифікатом, а й іншими документами. При цьому вказує, що в інвойсі від 21 березня 2023 року № IT00921А прямо і недвозначно вказано, що країною походження товару є Малайзія та відповідне зазначення є декларацією про походження товару в розумінні статті 41 МК України, тобто належним документом, що підтверджує країну походження товару.
Звертає увагу на те, що, крім того, додаткові відомості (в розумінні частин восьмої, дев`ятої статті 41 МК України), які підтверджують походження товару з Малайзії, містяться також в численних інших документах, на підставі яких здійснювалося митне оформлення, а саме: контракті №MEEV01-09-2023 від 1 вересня 2023 року; додатку №1 від 21 вересня 2023 року до вказаного контракту; пакувальному листі, експортній митній декларації.
Наголошує, що рішенням Міжвідомчої комісії від 13 липня 2023 року (викладеним у Повідомленні Міжвідомчої комісії з митної торгівлі від 2 серпня 2023 року) сплата остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою передбачена виключно за одночасної наявності наступних умов: відсутність сертифіката про походження товару; відсутність інших документів про походження товару; неможливість визначення походження товару. Водночас, на думку Позивача, у справі, що розглядається, визначення походження товару є можливим, оскільки підтверджується декларацією про походження товару та додатковими відомостями про країну походження товару, які є однозначними, не містять будь- яких розбіжностей та не породжують сумнівів у достовірності вказаної інформації.
Вказує, що суди першої та апеляційної інстанції, погоджуючись із позицією митного органу, фактично застосувавши надмірно формальний підхід до оцінки доказів, зосередившись виключно на недоліках іншого сертифіката про походження товару та проігнорувавши інші наявні у справі докази, що у своїй сукупності підтверджують походження товару з Малайзії. На думку Позивача, застосування судами попередніх інстанцій відповідного формального підходу, фактично звільнило митний орган від обов`язку довести об`єктивну неможливість встановлення походження товару за наявності альтернативних підтверджуючих документів.
Стверджує, що законодавець не встановлює виключного переліку документів, якими може підтверджуватися країна походження товару, а навпаки передбачає можливість використання різних за своєю правовою природою документів, у тому числі декларацій про походження та інших супровідних комерційних документів.
Покликається на те, що митний орган, всупереч вимогам статті 43 МК України, не вжив заходів для перевірки країни походження товару шляхом витребування додаткових документів або проведення відповідної експертизи, передбаченої статтями 356-357 Митного кодексу України, хоча саме такі дії є належним способом встановлення об`єктивних характеристик товару.
Стверджує, що суди попередніх інстанцій безпідставно прирівняли сумніви щодо сертифіката про походження товару до неможливості встановлення країни походження товару, та не дослідили належним чином інші докази походження товару, що прямо передбачено статтею 41 МК України та рішенням Міжвідомчої комісії від 13 липня 2023 року (викладене у Повідомленні Міжвідомчої комісії з митної торгівлі від 2 серпня 2023 року).
Зазначає про те, що застосування остаточного антидемпінгового мита вимагає беззаперечного встановлення митним органом походження товару (що він походить з країни, щодо якої застосовано заходи) або об`єктивного доведення повної неможливості встановлення такого походження на підставі всієї сукупності наданих декларантом документів.
Наголошує, що висновок митного органу та судів попередніх інстанцій про необхідність надання виключно сертифіката про походження товару суперечить наведеним нормам права та фактично звужує зміст і обсяг прав декларанта, передбачених статтею 41 МК України.
Покликається на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норм частини першої, шостої, восьмої дев`ятої статті 41, частини першої статті 41 МК України у взаємозв`язку з рішенням Міжвідомчої комісії від 13 липня 2023 року (викладеним у Повідомленні Міжвідомчої комісії з митної торгівлі від 2 серпня 2023 року) та положеннями Спеціального додатку «К» до Кіотської конвенції в частині визначення допустимості альтернативних документів (окрім сертифікату про походження товару) як належного підтвердження країни походження товару при застосуванні антидемпінгових заходів.
На думку Позивача, з урахуванням загальних принципів права, принципу правової визначеності та заборони звуження обсягу прав суб`єктів господарювання, наведені норми матеріального права повинні застосовуватися у такий спосіб:
- під час перевірки документів, що підтверджують країну походження товару, після завершення митного оформлення (відповідно до статей 41, 43 Митного кодексу України), національне законодавство та міжнародні зобов`язання України (зокрема, Кіотська конвенція) встановлюють принцип альтернативності засобів доказування. Декларація про походження товару (письмова заява в інвойсі чи іншому комерційному документі) є самостійним, належним та достатнім документом, що підтверджує країну походження товару нарівні із сертифікатом;
- застосування найвищої ставки остаточного антидемпінгового мита на підставі Рішення №АД-546/2023/441-01 є правомірним виключно за умови одночасної (кумулятивної) наявності трьох обставин: відсутності сертифіката про походження товару; відсутності інших документів про походження товару (зокрема, декларації про походження); об`єктивної неможливості визначення походження товару митним органом;
- якщо декларант надав декларацію про походження товару та додаткові відомості (відповідно до частин шостої та дев`ятої статті 41 МК України), які не містять розбіжностей і дозволяють чітко ідентифікувати країну походження, митний орган не має права застосовувати найвищу ставку антидемпінгового мита лише через формальну відсутність сертифіката про походження товару.
2.2. Доводи Відповідача (особи, яка подала відзив на касаційну скаргу)
Відповідач вважає, що рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного суду прийняті відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, є законними та обґрунтованими, а тому їх слід залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.
Стверджує, що висновки, викладені в Акті документальної невиїзної перевірки від 28 березня 2025 року № 0017/25/7.5-19/0031017936 щодо дотримання ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» вимог законодавства України з питань митної справи в частині правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при митному оформленні товару за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2, а також грошові зобов`язання, нараховані в податкових повідомленнях-рішеннях від 11 квітня 2025 року № № UA110000202540, UA110000202541 є правомірними та відповідають нормам чинного законодавства України.
Покликається на те, що стаття 41 МКУ визначає загальний перелік документів, що подаються на підтвердження походження товарів, водночас оскільки через митний кордон України переміщується товар, який за описом та кодом відповідає товару, зазначеному у Рішенні №АД-546/2023/441-01, то застосуванню підлягають приписи статті 42 МК України, яка визначає обов`язковість подання сертифікату у випадку переміщення через митний кордон України товарів, до яких залежно від країни походження товарів застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених Законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про зовнішньоекономічну діяльність».
Вказує, що вимога щодо подання саме сертифікату підтверджується і діями Позивача, який надав цей документ до митного оформлення на підтвердження країни походження товару та відповідно незастосування до імпортованого ним товару антидемпінгових заходів.
Покликається на те, що позначка про можливість надання інших документів на підтвердження країни походження товарів наявні в Рішенні №АД-546/2023/441-01 не може бути застосована у випадку здійснення митного оформлення товару Позивача, оскільки Україна та Малайзія не є сторонами угоди про вільну торгівлю. При цьому вказує, що Міжнародна конвенція про спрощення і гармонізацію митних процедур, яка застосовується у цьому випадку не є угодою про вільну торгівлю, а лише має на меті усунення розбіжності у митних правилах і процедурах Договірних Сторін, що можуть перешкоджати розвиткові міжнародної торгівлі та інших видів міжнародного обміну.
На думку Відповідача, урахуванням приписів законодавства з питань митної справи, сертифікат про походження товарів є єдиним документом, який є підставою для підтвердження походження товарів та звільнення від застосування антидемпінгових заходів.
Відповідач зазначає, що інвойс, контракт та інші документи містять інформацію про «країну виробництва товару», однак цей термін не є тотожним терміну «країна походження товарів».
Наголошує, що з урахуванням Правил визначення країни походження товарів, факт виготовлення товару у країні експорту не є свідченням його походження з цієї країни без інформації щодо дотримання відповідних критеріїв при їх виготовлені, водночас документи, на які Позивач посилається, не містять інформації, необхідної для підтвердження країни походження товарів.
Зазначає, що всі дії щодо перевірки сертифікатів походження товарів, порядок направлення запитів, отримання результатів визначаються положеннями Міжнародної угоди про спрощення та гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18 травня 1973 року, до якої Україна приєдналася 5 жовтня 2006 року. При цьому зауважує, що інформація отримана в рамках угоди не потребує легалізації, оскільки використовується митними органами в цілях, пов`язаних з митним контролем, а також має форму листування (відповідь на запит митного органу).
Звертає увагу суду, що положеннями Кіотської конвенції скасовано вимоги щодо легалізації іноземних офіційних документів. При цьому вказує на те, що Позивач помилково посилається на приписи Закону України «Про міжнародне приватне право», з огляду на те правовідносини між Позивачем та Митницею під час здійснення митного контролю не є відносинами між рівними юридичними особами, оскільки остання в них виступає як суб`єкт владних повноважень.
Вказує, що жодний законодавчий або нормативно-правовий акт, що регулює відносини з питань здійснення митної справи, не визначає обов`язку легалізації документів, отриманих від уповноважених органів іноземних країн, що використовуються в митних цілях.
Стверджує, що висновки викладені Верховним Судом в постановах від 2 жовтня 2018 року у справі № 804/2304/18 та від 3 липня 2024 року у справі № 840/3291/18, на неврахування судами попередніх інстанцій яких покликається Позивач у касаційній скарзі, сформовані Верховним Судом з урахуванням конкретних обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій, які відрізняються від обставин цієї справи.
Звертає увагу на те, що на підтвердження правомірності своїх дій при проведенні перевірки Митницею було забезпечено здійснення офіційного перекладу листа - запиту Держмитслужби та відповіді Торгово-промислової палати Малайзії, який з відповідним клопотанням 27 травня 2025 року надано до суду при розгляді справи в суді першої інстанції.
3. ВСТАНОВЛЕНІ СУДАМИ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ ОБСТАВИНИ У СПРАВІ 
Між ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» та компанією «MEDA ZZ ENTERPRISE» (104, FIRST FLOOR, THE SUMMIT BATU PAHAT, 83000 BATU PAHAT, JOHOR, MALAYSIA) укладено контракт від 1 вересня 2023 року №MEEV01-09-2023 на поставку товару (прокат плоский з вуглецевої сталі).
На адресу ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ» на підставі накладних ВМВС від 4 січня 2024 року №00065 та від 7 січня 2024 року № 00099, інвойсу від 21 вересня 2023 року № IT00921А у контейнерах №№ MEDU3565024, MSDU1211461, MSDU1831380, CAIU6161935, TEMU3947035 залізничним транспортом було ввезено товар «Прокат плоский з вуглецевої сталі», загальною вагою нетто 138 550,00 кг та брутто вагою 131 675,00 кг, який у подальшому 15 січня 2024 року, на підставі митної декларації типу «IM 40 EE» №11000000/2024/900181 було доставлено в зону діяльності Дніпровської митниці.
На виконання умов контракту, поставка товарів з Малайзії супроводжувалась пакетами товаросупровідних документів, в тому числі сертифікатами походження товарів.
Для здійснення митного оформлення товару 19 січня 2024 Кравченко В.Г. (уповноважений працівник ТОВ «ЄВРО-МОДУЛЬ») подав до Дніпровської митниці митну декларацію типу IM 40 ДЕ 24UA110005000268U2 із зазначенням товару: «Прокат гарячекатаний зі сталі, незакінчений (на основі вуглецевої сталі) з полімерним покриттям (пофарбований полімерною фарбою), в рулонах, гладкий, марка сталі DX51D, що покритий цинком 60г/м2, розміри товщина, ширина, мм: 0.45x1250мм, колір RAL 9006 GLOSSY - 51.370 тн; 0.45x1250мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 31.123 тн; 0.50x1250мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 4.382 тн; 0.40x1250мм, колір WHITE OAK 3D - 25.925 тн; 0.40x1250мм, колір WENGE 3D - 25.750 тн. Загально-цивільного використання, не для військового призначення. Не належать до товарів подвійного використання, що можуть використовуватися у створенні звичайних видів озброєнь, військової чи спеціальної техніки та створення ракетної зброї за кодом згідно УКТЗЕД 7210708000, країна походження - Малайзія».
На підставі пункту 7 частини першої статті 336, пункту 2 частини третьої статті 345, пункту 1 частини другої статті 351 МК України Митницею проведено документальну невиїзну перевірку стосовно законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування за митною декларацією від 19 січня 2024 року №24UA110005000268U2.
Під час перевірки встановлено, що в зоні діяльності Дніпровської митниці з Малайзії згідно зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу № МEEV01-09-2023 від 1 вересня 2023 року, укладеного MEDA ZZ ENTERPRISE (104, FIRST FLOOR) (The Summit Batu Pahat, 83000 Batu Pahat, Jonor, Malaysia) з ТОВ «ЄВРОМОДУЛЬ» (Україна), та товаросупровідних документів: сертифікату про походження № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року; рахунку - фактури (інвойсу) № SIT0921А від 21 вересня 2023 року; коносаменту № MEDUPC131851 від 17 жовтня 2023 року; сертифікату якості № б/н від 21 вересня 2023 року; страхового полісу № 5472291000131 від 15 жовтня 2023 року, імпортовано на митну територію України товар «Прокат плоский з вуглецевої сталі, гарячеоцинкований».
При перевірці обґрунтованості та законності надання пільг і звільнення від оподаткування під час митного оформлення було перевірено митну декларацію: ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2 товар «Прокат плоский з вуглецевої сталі, завширшки 1250 мм, гарячеоцинкований (на основі холоднокатаного прокату), з полімерним покриттям (пофарбований полімерною фарбою), в рулонах, гладкий, марка сталі DX51D, шар покриття цинком 60г/м2, розміром (товщина х ширина, мм): 0,45х1250 мм, колір RAL 9006 GLOSSY - 51,370 тн; 0,45x1250 мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 31,123 тн; 0,50x1250 мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 4,382 тн; 0,40х1250мм, колір WHITE OAK 3D - 25,925 тн; 0,40х1250 мм, колір WENGE 3D - 25,750 тн., загально-цивільного використання, не для військового призначення. Не належать до товарів подвійного використання, що можуть використовуватись у створенні звичайних видів озброєнь, військової чи спеціальної техніки та створення ракетної зброї. Виробник: MEDA ZZ ENTERPRISE. Торговельна марка: немає даних. Країна виробництва: MY (Малайзія). Код УКТЗЕД 7210708000. Митна вартість - 5 747 101,11 грн».
На підставі сертифіката про походження № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року товар оформлено за пільговою ставкою ввізного мита 0%. 
Державною митною службою України листом від 10 квітня 2024 року № 15/15- 03/7/1949 (вх. ДМ від 10 квітня 2024 № 4555/4) митницям доведено результати перевірки уповноваженим органом Малайзії (Малайська торгово-промислова палата, штат Мелака Малайзії) сертифіката про походження товару, наданого до митного оформлення сталевих кріплень походженням з Малайзії, поставлених в Україну експортером ZZ Enterprise.
Малайською торгово-промисловою палатою штату Мелака Малайзії (лист від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024 (вх. Держмитслужби від 9 квітня 2024 року № 10128/12/15)) повідомлено про підробку сертифіката про походження товару від 11 вересня 2023 року № МССММ 4410. Так, уповноваженим органом Малайзії повідомлено, що сертифікат про походження товару від 11 вересня 2023 року № МССММ 4410 не видавався Dewan Perniagaan Melayu Malaysia Negeri Melaka (Toргово-промислова палата Малайзії, штат Мелака). Підпис особи (ASMAH MD PILUS) підроблено, зазначена особа не мала повноважень підписувати документ.
Згідно з відомостями АСМО «Інспектор» у період з 10 квітня 2021 року по теперішній час в зоні діяльності Митниці здійснено митне оформлення товару на підставі сертифіката про походження товару загальної форми експортера ZZ Enterprise (Малайзія) № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року, який було подано до митного оформлення Позивачем за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2, за якою митне оформлення товару здійснено без сплати антидемпінгового мита.
Згідно з відомостями графи 34, 44 митної декларації ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 країна походження товарів - Малайзія, визначена на підставі сертифікату про походження товару загальної форми № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року, який підписано особою MD PILUS, яка, в свою чергу, згідно з інформацією Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії, не має повноважень підписувати документи.
З огляду на це, поданий сертифікат про походження товару загальної форми № МССММ 4421 від 6 листопада 2023 року є фальсифікованим.
Зазначені товари за кодом та описом підпадають під дію Рішення № АД-546/2023/441-01, в якому зазначено, що імпорт на митну територію України товару, що є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та у разі неможливості визначення його походження, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою 48,14 %.
Тобто, ТОВ ЄВРО-МОДУЛЬ порушено вимоги пункту 2 частини третьої статті 75, частини дев`ятої статті 280, частини п`ятої статті 281 Митного кодексу України, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов`язання зі сплати антидемпінгового мита та податку на додану вартість за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2, на загальну суму митних платежів - 3 319 985,36 грн. (в тому числі антидемпінгового мита - 2 766 654,47 грн. та ПДВ - 553 330,89 грн.).
Листом Дніпровської митниці від 11 квітня 2025 року №7.5-01/19-02/13/2229 ТОВ ЄВРО-МОДУЛЬ направлено податкові повідомлення-рішення:
- форми Р UA110000202541 від 11 квітня 2025 року про нарахування зобов`язання по сплаті антидемпінгового мита за митною декларацією MI 40 ДЕ від 19.01.2024 №24UA110050000268U2 на загальну суму 2 766 654,47 грн.;
- форми Р UA110000202540 від 11 квітня 2025 року про нарахування зобов`язання по сплаті податку на додану вартість за митною декларацією MI 40 ДЕ від 19.01.2024 №24UA110050000268U2 на загальну суму 553 330,89 грн..
4. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
4.1. Оцінка доводів учасників справи й висновків суду апеляційної інстанції.
Згідно з частиною першою статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі -КАС України) суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Верховний Суд, заслухавши представників сторін, обговоривши доводи касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, додаткових пояснень, переглядаючи судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіривши правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, виходить з такого.
Відповідно до пункту 24 частини першої статті 4 МК України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядкую
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 75 МК України для поміщення товарів у митний режим імпорту особа, на яку покладається дотримання вимог митного режиму, повинна:виконати встановлені відповідно до закону вимоги щодо заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
За положеннями частини першої статті 270 МК України правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, митом, крім особливих видів мита, встановлюються цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Правила оподаткування особливими видами мита встановлюються законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", окремим законом щодо встановлення додаткового імпортного збору.
Правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, іншими (крім мита) митними платежами встановлюються Податковим кодексом України з урахуванням особливостей, що визначаються цим Кодексом (частина друга статті 270 МК України).
Згідно з пунктом 190.1 статті 190 ПК України базою оподаткування податком на додану вартість для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті й включаються до ціни товарів.
Відповідно до частини першої статті 271 МК України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір частина друга статті 270 МК України).
Ввізне мито, відповідно до положень статті 272 МК України, встановлюється на товари, що ввозяться на митну територію України. Встановлення нових та зміна діючих ставок ввізного мита, визначених Митним тарифом України, здійснюються Верховною Радою України шляхом прийняття законів України.
За приписами частини першої статті 275 МК України у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: 1) спеціальне мито; 2) антидемпінгове мито; 3) компенсаційне мито; 4) додатковий імпортний збір.
Частиною четвертою статті 275 МК України встановлено, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 279 Митного кодексу України базою оподаткування митом товарів, що переміщуються через митний кордон України, на які Законом встановлено адвалорні ставки мита, є митна вартість товарів.
Частиною першою статті 280 МК України установлено, що в Україні застосовуються такі види ставок мита: 1) адвалорна - у відсотках до встановленої статтею 279 цього Кодексу бази оподаткування; 2) специфічна - у грошовому розмірі на одиницю бази оподаткування, встановлену статтею 279 цього Кодексу; 3) комбінована, що складається з адвалорної та специфічної ставок мита.
Відповідно до частини дев`ятої статті 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".
У разі якщо імпорт товару є об`єктом антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, тарифні пільги (тарифні преференції) не встановлюються або зупиняються чи припиняються, якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина п`ята статті 284 МК України)
Пунктом 2 частини першої статті 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» встановлено, що антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною першою статті 28 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів. Зазначене мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при ввезенні на митну територію країни імпорту певних товарів. Щодо імпорту товару одним постачальником не можуть одночасно застосовуватися антидемпінгове та компенсаційне мито.
Повертаючись до обставин цієї справи, слід зазначити, що Відповідач, приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення, виходив з встановлених під час перевірки обставин, що імпортований Позивачем товар «Прокат плоский з вуглецевої сталі, завширшки 1250 мм, гарячеоцинкований (на основі холоднокатаного прокату), з полімерним покриттям (пофарбований полімерною фарбою), в рулонах, гладкий, марка сталі DX51D, шар покриття цинком 60г/м2, розміром (товщина х ширина, мм): 0,45х1250 мм, колір RAL 9006 GLOSSY - 51,370 тн; 0,45x1250 мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 31,123 тн; 0,50x1250 мм, колір RAL 9003 GLOSSY - 4,382 тн; 0,40х1250мм, колір WHITE OAK 3D - 25,925 тн; 0,40х1250 мм, колір WENGE 3D - 25,750 тн., загально-цивільного використання, не для військового призначення. Не належать до товарів подвійного використання, що можуть використовуватись у створенні звичайних видів озброєнь, військової чи спеціальної техніки та створення ракетної зброї. Виробник: MEDA ZZ ENTERPRISE. Торговельна марка: немає даних. Країна виробництва: MY (Малайзія). Код УКТЗЕД 7210708000. Митна вартість - 5 747 101,11 грн» за кодом та описом підпадає під дію Рішення № АД-546/2023/441-01.
Рішенням визначено, що імпорт на митну територію України товару, що є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та у разі неможливості визначення його походження, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою 48,14%.
Частиною першою статті 41 МК України встановлено, що документами, які підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару або засвідчена декларація про походження товару, або декларація про походження товару, або сертифікат про регіональне найменування товару.
Згідно з частиною третьою статті 41 МК України сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом цієї країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.
Відповідно до частини шостої статті 41 МК України встановлено, що декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, що стосується товару.
Частиною першою статті 42 МК України встановлено, що у разі переміщення товару через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару та відомостей про сертифікат про походження товару:
1) на товари, до яких залежно від їх країни походження застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність";
2) якщо митним органом встановлено, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України;
3) якщо для цілей визначення країни походження товару це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що митне оформлення товару Позивачем за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2 здійснено із застосуванням пільгової ставки ввізного мита 0% 
Як констатовано судами попередніх інстанцій згідно з відомостями граф 34, 44 вказаної митної декларації країна походження товарів Малайзія визначена на підставі сертифікату про походження товару загальної форми № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 року, який підписано особою «ASMAH MD PILUS».
За приписами частини першої статті 43 МК України перевірка документів, що підтверджують країну походження товару, зазначених у статті 41 цього Кодексу, здійснюється відповідно до цієї статті після завершення митного оформлення.
Відповідно до частини другої статті 43 МК України у разі виникнення сумнівів щодо дійсності документів про походження товару та/або правильності відомостей, що в них містяться, зокрема щодо відомостей про країну походження товару, митний орган може перевірити факт видачі сертифіката та/або його зміст на веб-сайті компетентного органу (організації), що видав сертифікат, або звернутися у паперовій або електронній формі до такого компетентного органу (організації) із запитом про проведення перевірки автентичності документа про походження товару та відповідності походження товару правилам походження, встановленим цим Кодексом.
Частинами другої та третьою статті 43 МК України встановлено, що запит про проведення перевірки повинен містити виклад обставин, що дали підстави для сумнівів щодо достовірності задекларованої країни походження товару, посилання на правила щодо визначення походження товарів, що застосовуються в Україні, а також іншу необхідну інформацію.
До запиту додається оригінал документа, що підлягає перевірці, або його копія, а також у разі необхідності інші документи та відомості, що можуть сприяти проведенню перевірки.
Згідно з частиною п`ятою статті 43 МК України запит про проведення перевірки надсилається протягом 1095 днів з дня подання документа про походження товару, крім випадків, якщо така перевірка ініціюється у зв`язку з кримінальним провадженням.
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що Державною митною службою України листом від 10 квітня 2024 року № 15/15-03/7/1949 (вх. ДМ від 10 квітня 2024 року № 4555/4) митницям доведено результати перевірки уповноваженим органом Малайзії (Малайська торгово-промислова палата, штат Мелака Малайзії) сертифіката про походження товару, наданого до митного оформлення сталевих кріплень походженням з Малайзії, поставлених в Україну експортером «Meda ZZ Enterprise».
Так, Малайською торгово-промисловою палатою штату Мелака Малайзії (лист від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024 (вх. Держмитслужби від 9 квітня 2024 року № 10128/12/15)) повідомлено про підробку сертифіката про походження товару від 11 вересня 2023 року №МССММ 4410. Уповноваженим органом Малайзії повідомлено, що сертифікат про походження товару від 11 вересня 2023 року № МССММ 4410 не видавався Dewan Perniagaan Melayu Malaysia Negeri Melaka (Торгово-промислова палата Малайзії, штат Мелака). Підпис особи («ASMAH MD PILUS») підроблено, зазначена особа не мала повноважень підписувати документ.
За наведених обставин суди попередніх інстанцій констатували, що компетентний орган Малайзії повідомив про те, що посадова особа (менеджер) «ASMAH MD PILUS» з листопада 2022 року не уповноважена підписувати документи про походження, тому документи, підписані під її іменем після цієї дати, є підробкою.
При цьому суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що запит було направлено Державною митною службою України до компетентних органів Малайзії, а саме до Королівського митного департаменту Малайзії та до Малайської торгової палати Малайзії у встановленому порядку. Відповідь уповноваженого органу не тільки зазначала про фальсифікацію конкретного сертифікату, але й містила відомості про критерій, за яким цей сертифікат є фальсифікованим, а саме: відсутність повноважень у посадової особи, що підписала цей Сертифікат.
Зазначене, як констатовано судом апеляційної інстанції виключає можливість використання й іншого такого документа, підписаного особою, яка не має повноважень для його підписання, для надання пільг при здійсненні митного оформлення товару.
З урахуванням наведеного суди попередніх інстанцій встановили, що сертифікат про походження товару загальної форми № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 року наданий ТОВ «Євро-Модуль» до митного оформлення товару за митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2, підписаний особою, яка за інформацією уповноваженого органу, не має відповідних повноважень, а отже не є допустимим, а інформація, що міститься в ньому, не може бути використаною.
Суд вважає обґрунтованим врахування судами попередніх інстанції інформації, викладеної в листі Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії лист від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024, та кваліфікацію її як інформації, наданої компетентним орган Малайзії, оскільки докази того, що вказаний орган не є компетентним органом в розумінні статті 41 МК України в матеріалах справи відсутні та сторонами не подані.
Також судами попередніх інстанцій встановлено, що Позивачем не плдано доказів, які б спростовували інформацію, що міститься в зазначеному листі Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії, як компетентного органу, або підтверджували б дійсність сертифікатів про походження товару, що подавались позивачем разом з митною декларацією ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року № 24UA110050000268U2 та спростовувала іномрацію наведену в листі від 11 березня 2024 року №DM/HHL.CO/1180/2024. 
Таким чином, Малайська торгово-промислова палата штату Мелака Малайзії є компетентним органом в розумінні статті 41 МК України, а достовірність інформації, що міститься в листі від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024, спростовано не було.
В постанові від 10 липня 2026 року у справі № 160/29245/24 Верховний Суд зазначив про те, що огляду на приписи норм КАС України у разі надання митним органом доказів, які, зокрема, свідчать, що документи, які були надані (використані) під час розмитнення товару, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої статті 77 КАС України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відтак, оскільки митним органом надано лист від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024 Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії, який свідчить про недійсність сертифікату про походження товару загальної форми № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023, то саме на Позивача покладено обов`язок спростувати такі обставини.
Суд відхиляє доводи Позивача, що вказаний лист без відповідної легалізації у спосіб, передбачений статтею 13 Закону України "Про міжнародне приватне право" спосіб (консульська легалізація та проставляння апостилю) не може сприйматися як належний та допустимий доказ у фальсифікації сертифікату.
Порядок направлення запитів та підстави їх направлення визначено, окрім наведеної вище статі 43 МК України, в тому числі і Міжнародною угодою, а саме: розділом 3 "Перевірка документів, які засвідчують походження товарів" Спеціального додатку К до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція), дата набрання чинності для України 15 вересня 2011 року.
Згідно з рекомендованим правилом 3 вказаного Розділу митна служба Договірної сторони, яка зобов`язалася дотримуватися положень цього Розділу, може звернутися з запитом до компетентної державної організації Договірної сторони, яка зобов`язалася дотримуватися положень цього Розділу й на території якої був оформлений документ, що підтверджує походження товарів, на проведення перевірки цього документа в таких випадках:
(а) якщо є достатні підстави для сумнівів стосовно дійсності документа;
(b) якщо наявні достатні підстави для того, щоб сумніватися у вірогідності даних, наведених у зазначеному документі;
(с) для проведення вибіркової перевірки.
Стосовно запитів щодо проведення перевірки цей же Розділ містить стандартне правило 6, за яким будь-яка компетентна державна організація, яка одержала запит щодо проведення перевірки від Договірної сторони, що зобов`язалася дотримуватися положень цього Розділу, повинна дати відповідь на цей запит після самостійного проведення необхідних перевірок або після проведення необхідних перевірок іншими державними адміністративними організаціями або органами, наділеними відповідними повноваженнями.
Отже, митний орган обґрунтовано керувався тим, що порядок направлення запитів до уповноважених органів, проведення перевірок документів та надання відповідей визначено саме положеннями міжнародного договору, якими не передбачено здійснення подальшої легалізації відповідей на території країн-учасниць та додаткового встановлення чинності документів.
В постанові від 10 липня 2026 року у справі № 160/29245/24 Верховний Суд звернув увагу на те, що Закон України "Про міжнародне приватне право" встановлює порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один із своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок. При цьому зазначений Закон жодним чином не визначає та не регулює повноважень митниці при здійсненні перевірки достовірності задекларованої під час переміщення товарів, країни походження таких товарів. 
Також у вказаній постанові Верховний суд зазначив, що порядок направлення запитів та підстави їх направлення визначено МК України та, зокрема, Міжнародною угодою до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція), і наведені документи не передбачають подальшої легалізації документів (відповідей) на території країн-учасниць та додаткового встановлення чинності документів.
Відтак Суд не може не відхилити доводи Позивача про те, що інформація, яка міститься в листі Малайської торгово-промислової палати Малайзії від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024, повинна бути легалізована у спосіб передбачений чинним законодавством України (стаття 13 Закону України "Про міжнародне приватне право").
Твердження Позивача про відсутність перекладу листі Малайської торгово-промислової палати Малайзії від 11 березня 2024 року № DM/HHL.CO/1180/2024 спростовуються матеріалами справи. Так Відповідачем 25 липня 2025 року було подано до суду першої інстанції додаткові пояснення до яких додано копію та переклад вказаного листа (т.1 а.с. 132-133).
Стосовно доводів Позивача, що недійсність сертифікату про походження імпортованих товарів не може бути єдиною та безумовна підстава для висновку про не підтвердження походження товару з заявленої країни, оскільки під час митного оформлення товарів за митними деклараціями подавались документи, кожен з яких є автономним підтвердженням того, що товар виготовлений в Малайзії - сертифікат про походження та декларація про походження товару (інвойси), а також контракт з додатками Суд зазначає наступне
Згідно висновків Верховного Суду, наведених у постановах від 1 березня 2021 року у справі №240/7093/19, від 11 квітня 2022 у справі № 260/2805/20, на які Позивач посилається і в касаційній скарзі, алгоритм дій контролюючого органу, на запит якого проводилася перевірка документів про походження товару, не передбачає аналізу ним додаткових доказів (документів), наданих декларантом для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару згідно із частинами восьмою, дев`ятою статті 43 МК України, колегія суддів дійшла висновку, що митний орган не наділений повноваженнями діяти на власний розсуд за вказаних обставин та проводити додаткову перевірку документів про походження товару після отримання результатів такої перевірки компетентним органом заявленої декларантом країни походження товару.
При цьому Суд звертає увагу на те, що Верховний Суд в постанові від 10 липня 2026 року у справі № 160/29245/24 поширив відповідні висновки у на правовідносини, які підпадають під дію Міжнародною угодою до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція).
Суд апеляційної інстанції, залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, чітко встановив, що у Позивача відсутнє підтвердження країни походження товарів, заявлених до розмитнення. 
Крім того, як було встановлено судами попередні інстанцій Позивачем граф 34, 44 митної декларації ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 країна походження товарів Малайзія, визначена саме на підставі сертифікату про походження товару загальної форми № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 року.
З рахуванням наведеного у сукупності за обставин цієї справи, колегія суддів не приймає до уваги наведені вище доводи Позивача.
В частині доводів Позивача про те, що при визначенні чи є товар "демпінговим", необхідно встановити одночасну наявність трьох умов: 1) походження товару з конкретно вказаної країни; 2) відповідність опису; 3) відповідність коду згідно з УКТ ЗЕД. При цьому обов`язковою умовою для застосування антидемпінгового мита відповідно до вказаного відповідачем Рішення є підтверджене походження товару з КНР. А застосування остаточного антидемпінгового мита вимагає беззаперечного встановлення митним органом походження товару (що він походить з країни, щодо якої застосовано заходи) або об`єктивного доведення повної неможливості встановлення такого походження на підставі всієї сукупності наданих декларантом документів, Суд зазначає наступне.
Згідно з Рішенням № АД-546/2023/441-01 імпорт на митну територію України товару, що є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та у разі неможливості визначення його походження, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою.
Тобто зазначеним рішенням передбачено, що імпорт товару, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, та у разі неможливості визначення його походження здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою. При цьому Рішення № АД-546/2023/441-01 не передбачає необхідності встановлення походження товару саме з Китайської Народної Республіки, тобто якщо відсутні докази походження товару з іншої, аніж Китайської Народної Республіки держави, вважається, що такий походить саме з Китайської Народної Республіки, та відповідно підпадає під Рішення № АД-546/2023/441-01 щодо застосування остаточних антидемпінгових заходів.
Аналізуючи обґрунтованість заявлених Позивачем підстав касаційного оскарження, передбачених пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, колегія суддів зазначає, що Позивачем в касаційній скарзі не зазначено в чому саме полягає незрозумілість застосування норм частин першої, шостої, восьмої та дев`ятої статті 41, частини першої 1 статті 42 та статті 43 МК України у взаємозв`язку з Рішенням №АД-546/2023/441-01 та положеннями Спеціального додатку «К» до Міжнародною угодою до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція).. При цьому доводи, наведені Позивачем щодо неправильного застосування судами попередніх інстанцій вказаної норми фактично зводяться до незгоди Позивача з оцінкою судами зібраних у справі доказів, адже більшість доводів Позивача, наведених у касаційній скарзі, стосуються площини фактичних обставин справи, установлення й перевірка яких виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції, який, відповідно до процесуального закону, є судом права, а не факту.
Так, доводи Позивача зводяться до того, що наданих ним до митного оформлення документів було достатньо для підтверджують походження товару з Малайзії. На думку Позивача, відомості, які підтверджують походження товару з Малайзії, містяться також в численних інших документах, крім сертифікату походження товару, на підставі яких здійснювалося митне оформлення,. Тобто Позивач фактично просить Суд надати нову оцінку достатності поданим ним разом з митною декларацією документів для визначення країни походження товару. Водночас, як вже зазначалось Судом, судами було встановлено, що в митній декларації ІМ 40 ДЕ від 19 січня 2024 року №24UA110050000268U2 країна походження товарів Малайзія була визначена Позивачем на підставі сертифікату про походження товару загальної форми № MCCMM 4421 від 6 листопада 2023 року та апеляційним судом встановлено, що у Позивача відсутнє підтвердження країни походження товарів, заявлених до розмитнення
В силу окреслених меж касаційного провадження суд касаційної інстанції не вдається до їх переоцінки. А інших аргументів, аніж ті, що вже були наведені Позивачем в судах попередніх інстанцій та яким вже надавалась правова оцінка, касаційна скарга не містить.
Суд касаційної інстанції не має права здійснювати переоцінку обставин, з яких виходили суди першої та апеляційної інстанцій при вирішенні справи, а повноваження суду касаційної інстанції обмежуються виключно перевіркою дотримання судами норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та виключно в межах доводів касаційної скарги (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі №925/698/16).
Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18), згодом підтриманий Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17 вересня 2020 року у справі № 908/1795/19).
У свою чергу, Верховний Суд є судом права, а не факту, тому діючи у межах повноважень та порядку, визначених статтею 341 КАСУ, він не може встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку.
Відтак, твердження Позивача в касаційній скарзі не спростовують обґрунтованості висновків судів першої та апеляційної інстанцій і не містять належних аргументів щодо наявності підстав для їх скасування.
В обсязі встановлених фактичних обставин у справі, що розглядається, колегія суддів дійшла висновку, що доводи, викладені в касаційній скарзі, не спростовують висновків судів попередніх інстанцій. За таких обставин, з урахуванням наведеного у сукупності Суд не знайшов передбачених КАС України підстав для задоволення касаційної скарги Позивача та скасування рішень судів першої та апеляційної інстанцій.
4.2. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 350 КАС України).
З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку про необхідність залишення касаційної скарги без задоволення, а рішень судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.
Керуючись статтями 195, 3, 344, 349, 350, 355, 359 КАС, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-МОДУЛЬ» залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуюча суддя: Н.Є. Блажівська
Судді: О.В. Білоус
І.Л. Желтобрюх