ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2026 року | Справа №160/4588/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В. 
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

УСТАНОВИВ:

11 лютого 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, прийняті відповідачем на підставі Акту перевірки Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області № 3576/04-36-24-09/3087920349 від 18.11.2024 р., зокрема:
- форми «Р» від 09 січня 2025 р. № 0013512408 на загальну суму 203 114,44 грн. (зі сплати податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування);
- форми «Р» від 09 січня 2025 р. № 0013562408 на загальну суму 16 926,20 грн. (зі сплати військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування);
- форми «ПС» від 09 січня 2025 р. № 0013602408 на загальну суму 340 грн. (штраф за неподання до контролюючого органу податкової декларації про майновий стан та доходи за 2020 рік).
Позовна заява обґрунтована тим, що на підставі акту про результати документальної позапланової невиїзної перевірки з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи та військового збору з отриманого доходу у вигляді додаткового блага від 18.11.2024 р. № 3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 прийняті оскаржувані податкові повідомлення-рішення. Позивач зазначає, що відповідачем не встановлені обставини щодо розміру суми основного боргу платника податків перед кредитором на момент припинення зобов`язань за основною сумою боргу, не встановлені обставини щодо правових підстав, за яких фактично припинилися зобов`язання платника податків перед кредитором за основною сумою боргу, внаслідок чого допущені порушення вимог податкового законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 р. прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
26 лютого 2025 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 р. у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про вихід із спрощеного провадження та призначення справи №160/4588/25 до розгляду у порядку загального позовного провадження – відмовлено.
05 березня 2025 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що він отримав інформацію з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України (центральний рівень) про суми та джерела отриманих доходів Позивачем за період з 01.01.2020 по 31.12.2020. Зазначена інформація про суми виплачених доходів громадян формується відповідно до додатку ф. № 4 -ДФ «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» до «Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків – фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску», затверджені наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 року № 4 (із змінами та доповненнями), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.01.2015. за №111/26556. Так, згідно з відомостями з ЦБД ДРФО за ІV квартал 2020 року ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ЄДРПОУ 35326253) відображено нарахування та виплату доходу ФО ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у сумі 902 730,85 грн. (ознака доходу 126 – додаткове благо), з якого не утримано податок на доходи фізичних осіб та військовий збір. На запит ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 20.09.2022 № 49158/6//04-36-24-17-14 до ТОВ «Кредитні ініціативи» від останнього надійшов лист від 03.11.2022 № 221103/3 (вх. ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 76902/6 від 17.11.2022), відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло статусу нового кредитора за кредитними договорами та прийняло рішення з прощення (анулювання) залишку боргу, зокрема за кредитним договором з ФО ОСОБА_1 . Інформацію щодо анульованого (прощеного) боргу у сумі 902 730,85 грн. по ФО ОСОБА_1 товариство відобразило у податковому розрахунку (форма 1-ДФ/4-ДФ) за 4 квартал 2020 рік за ознакою доходу «126». ТОВ «Кредитні ініціативи» повідомили ФО ОСОБА_1 (боржника) про списання основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку відповідно до вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Кодексу, діючого на момент списання кредитної заборгованості боржника, за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . До листа ТОВ «Кредитні ініціативи» від 03.11.2022 № 221103/3 (вх. ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 76902/6 від 17.11.2022) додано довідку від 17.04.2020 № 923 «Про отриманий дохід у вигляді прощеного боргу», якою повідомлено боржника ФО ОСОБА_1 про прощення (анулювання боргу) у сумі 902 730,85 грн., який включається до складу оподатковуваного річного доходу та підлягає оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб та військовим збором. У довідці ТОВ «Кредитні ініціативи» від 17.04.2020 № 923 зазначено дві адреси, на які направлена вказана довідка: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 . Документальна позапланова невиїзна перевірка ФО ОСОБА_1 з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору проведена на підставі наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08.10.2024 № 4829-п та повідомлення про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки від 08.10.2024 № 823 (направлено засобами поштового зв`язку рекомендованим листом на адресу: АДРЕСА_2 (в порядку визначеному статтею 42 Кодексу). Наказ ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08.10.2024 № 4829-п та повідомлення від 08.10.2024 № 823 повернуто Укрпоштою до ГУ ДПС у Дніпропетровській області 06.11.2024 з позначкою на довідці Укрпошти «За закінченням терміну зберігання». Після отримання поштового повідомлення Укрпошти податковим органом розпочато позапланову документальну невиїзну перевірку на підставі пп.191.1.1 п. 191.1 ст. 191, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп.75.1.2 п. 75.1 ст. 75, пп. 78.1.1, пп. 78.1.2 п. 78.1 ст. 78, ст. 79, пп. 69.351 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу. Перевірка проводилась з 15.11.2024 по 18.11.2024 за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 (період нарахування и виплати доходу у суми 902 730,85 грн. за ознакою «126» (дохід, отриманий платником податку як додаткове благо), вказаний ТОВ «Кредитні ініціативи» у податковому розрахунку за формою 1ДФ (4 ДФ), витяг з якого по платнику ФО ОСОБА_1 отримано Відповідачем з ЦБД ДРФО. За наслідками перевірки складено акт 18.11.2024 № 3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 , який направлено на адресу: АДРЕСА_1 , рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Акт повернувся до контролюючого органу 22.12.2024 з відміткою пошти «Адресат відсутній за вказаною адресою». ФО ОСОБА_1 під час спілкування з перевіряючим у телефонному режимі просила направити акт перевірки за адресою АДРЕСА_1 , де проживають її батьки і тимчасово перебуває ФО ОСОБА_1 . ФО ОСОБА_1 листом від 08.01.2025 (вх. № 2000/6/ЕКПП від 09.01.2025, вх. № 3518/6 від 13.01.2025) звернулась з проханням до ГУ ДПС у Дніпропетровській області надати копію акту перевірки. Відповідно до вказаного листа ГУ ДПС у Дніпропетровській надіслано копію акту перевірки від 18.11.2024 № 3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Згідно з поштовим повідомленням копію акта перевірки отримано особисто ФО ОСОБА_1 27.01.2025. За результатами документальної позапланової невиїзної перевірки (акт перевірки від 18.11.2024 №3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 ) ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято податкові повідомлення-рішення від 09.01.2025 № 0013512408 про збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фiзичних осiб у загальній сумі 203 114,44 грн. (162 491,55 грн. – основний платіж, 40 622,89 грн. – штрафна санкція); № 0013562408 про збільшення грошового зобов`язання з військового збору у загальній сумі 16 926,20 грн. (13 540,96 грн. – основний платіж, 3 385,24 грн. – штрафна санкція); № 0013602408 про застосування штрафних санкцій у розмірі 340,0 грн. за неподання до контролюючого органу податкової декларації про майновий стан і доходи за 2020 рік.
10 березня 2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому висловила аналогічну позицію, викладену у позовній заяві.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд зазначає таке.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , документована паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого 28.07.2008 р. Жовтневим РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання відповідно до відомостей в паспорті: АДРЕСА_2 ; адреса місце проживання згідно із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України: АДРЕСА_2 .
Згідно із свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 07.06.2008 р., позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_3 ».
07.03.2008 р. між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_4 було укладено кредитний договір №0321/0308/45-014, відповідно до умов якого ВАТ «Сведбанк» зобов`язується надати позичальнику грошові кошти у вигляді кредиту у розмірі 37 900 доларів США на строк по 07.03.2028 р. включно, а позичальник зобов`язується в порядку та на умовах, що визначені договором, повертати кредит, виплачувати неустойку та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені договором.
07.03.2008 р. між ОСОБА_4 (Іпотекодавець) та ВАТ «Сведбанк» (Іпотекодержатель) укладено іпотечний договір №0321/0308/45-014-Z-1 (далі Іпотечний договір).
Згідно з пунктом 1 Іпотечного договору, цим договором забезпечується належне виконання Іпотекодавцем вимог Іпотекодержателя, що випливають з Кредитного договору №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р., укладеного між Іпотекодавцем та Іпотекодержателем, зокрема, щодо повернення Іпотекодавцем Іпотекодержателю кредиту у сумі 37 900 доларів США 00 центів.
Відповідно до пункту 2 Іпотечного договору на забезпечення виконання основного зобов`язання Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю належне йому на праві власності майно: квартиру під №61 (Предмет іпотеки).
В подальшому, 28.11.2012 між ПАТ «Сведбанк», який є правонаступником ВАТ «Сведбанк», та Факторинговою компанією «Вектор Плюс» укладено договір факторингу №15, відповідно до умов якого ПАТ «Сведбанк» відступило ФК «Вектор Плюс» право вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з боржниками.
В свою чергу, 28.11.2012 між ТОВ «ФК «Вектор Плюс» та ТОВ «Кредитні ініціативи» укладено договір факторингу, на підставі якого ТОВ «ФК «Вектор Плюс» відступило ТОВ «Кредитні ініціативи» право вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з боржниками, в тому числі за договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008, укладеним між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 
ТОВ «Кредитні ініціативи» звернулось до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Рішенням Жовтневого районного суду від 05.06.2014 р. у справі №212/1891/14-ц позов задоволено в повному обсязі і в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р., звернути стягнення на предмет іпотеки, шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій. 
Ухвалою Жовтневого районного суду від 24.11.2016 р. у справі №212/1891/14-ц внесено виправлення в резолютивну частину рішення суду від 05 червня 2014 року по справі № 212/1891/14-ц, 2/212/1844/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про виправлення описок в рішенні суду та виконавчому листі, та у виконавчому листі виданому на підставі рішення суду Жовтневим районним судом міста ОСОБА_4 , виклавши абзац перший резолютивної частини в наступній:
«Позов задовольнити в повному обсязі і в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 0321/0308/45-014 від 07 березня 2008 року, яка станом на 07 лютого 2013 року складає 644604 гривні 92 копійки, та складається з заборгованості: за кредитом в розмірі 299613 гривень 21 копійка, заборгованості по відсотках в розмірі 150987 гривень 45 копійок, пені в розмірі 194004 гривні 26 копійок, звернути стягнення на предмет іпотеки, квартиру під номером 61 загальною площею 51,6 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій.».
Відповідно до листа про вимогу про добровільне виселення ТОВ «Кредитні ініціативи» від 31.01.2020 р. №1554, задовольнив власні вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки: квартиру під номером 61 загальною площею 51,6 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , на підставі договору купівлі-продажу від 23.11.2021 р. 
Відповідно до довідки від 17.04.2020 р. №923 «Про отриманий дохід у вигляді прощеного боргу», ТОВ «Кредитні ініціативи» повідомило ОСОБА_1 про те, що відповідно до ст. 37 Закону України «Про іпотеку» ТОВ «Кредитні ініціативи» 30.09.2019 р. задовольнив забезпечену іпотекою вимогу, шляком набуття права власності на предмет іпотеки (рішення державного реєстратора Шмідт Н.М., Комунальне підприємство "Криничанське бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровська обл. №49023200 від 04.10.2019 р.), а саме: квартиру, загальною площею 51,60 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 ) (далі - Предмет іпотски), яка знаходилась в іпотеці ТОВ «Кредитні ініціативи» відповідно до умов іпотечного договору №0321/0308/45-014-2-1 від 07.03.2008 р., посвідченого Літвіновою І.І., приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області та заресстрованого в рестрі за №1345 та кредитного договору №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р. Згідно висновку суб?єкта оціночної діяльності ринкова вартість Предмета іпотеки визначена на рівні 131 000,00 (Сто тридцять одна тисяча гривень 00 копійок). Таким чином, після здобуття ТОВ «Кредитні ініціативи» права власності на Предмет іпотеки, залишок заборгованості за кредитним договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008р. (за основною сумою, процентами, комісією та пенею) за офіційним курсом НБУ станом на 30.09.2019 р. склав 6 611 987,48 (Шість мільйонів шістсот одинадцять тисяч дев?ятсот вісімдесят сім гривень 48 копійок) гривень. У зв?язку із задоволенням вимог Іпотекодержателя в порядку ст. 37 Закону України «Про іпотеку» на дату державної рестроції ТОВ «Кредитні ініціативи» права власності на нерухомість Вам прощено (анульовано) залишок заборгованості за кредитним договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р. У відповідності до вимог Податкового Кодексу України, до складу Вашого річного доходу за 2019 рік включається дохід у вигляді основної суми прошеного (анульованого) боргу в розмірі 902 730,85 (Дев?ятсот дві тисячі сімсот тридцять гривень 85 копійок). Отриманий Вами дохід у вигляді основної суми прощеного (апульованого) боргу підлягає оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб за ставкою 18% та військовим збором за ставкою 1,5%, які Ви, відповідно до вимог чинного законодавства, самостійно повинні сплатити до Державного бюджету України.
Згідно з відомостями з ЦБД ДРФО за ІV квартал 2020 року ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ЄДРПОУ 35326253) відображено нарахування та виплату доходу ФО ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) у сумі 902 730,85 грн. (ознака доходу 126 – додаткове благо), з якого не утримано податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.
На запит ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 20.09.2022 р. № 49158/6//04-36-24-17-14 до ТОВ «Кредитні ініціативи» від останнього надійшов лист від 03.11.2022 №221103/3 (вх. ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 76902/6 від 17.11.2022 р.), відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло статусу нового кредитора за кредитними договорами та прийняло рішення з прощення (анулювання) залишку боргу, зокрема за кредитним договором з ФО ОСОБА_1 . Інформацію щодо анульованого (прощеного) боргу у сумі 902 730,85 грн. по ФО ОСОБА_1 товариство відобразило у податковому розрахунку (форма 1-ДФ/4-ДФ) за 4 квартал 2020 рік за ознакою доходу «126». ТОВ «Кредитні ініціативи» повідомили ФО ОСОБА_1 (боржника) про списання основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку відповідно до вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Кодексу, діючого на момент списання кредитної заборгованості боржника, за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, з метою отримання пояснень та документів, пов`язаних з надходженням інформації з ЦБД ДРФО за ІV квартал 2020 року про прощення (анулювання) боргу кредитором ТОВ «Кредитні ініціативи», направлено адресату ФО ОСОБА_1 рекомендовані листи з повідомленням про вручення від 20.09.2022 р. № 49139/6/04-36-24-17-14 на адресу: АДРЕСА_1 (адреса, що зазначена у довідці ТОВ «Кредитні ініціативи» від 17.04.2020 р. № 923), та від 23.11.2022 р. № 67378/6/04-36-24-17-14 на адресу АДРЕСА_2 (адреса ФО ОСОБА_1 за даними ДРФО).
08.10.2024 р. ГУ ДПС у Дніпропетровській області у зв`язку з отриманням інформації від ТОВ «Кредитні ініціативи» щодо нарахування доходу у вигляді прощеної (анульованої) основної суми боргу за кредитом прийнято наказ №4829-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 » з 15.11.2024 р. тривалістю 2 робочих днів за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 з метою достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору.
Наказ ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08.10.2024 р. № 4829-п та повідомлення від 08.10.2024 р. № 823, направлено ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2 , проте повернуто Укрпоштою до ГУ ДПС у Дніпропетровській області 06.11.2024 р. з позначкою на конверті Укрпошти «За закінченням терміну зберігання».
У періоді з 15.11.2024 по 18.11.2024 відповідно до п.п. 19-1.1.1 п. 19-1.1 ст.19-1, 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п.75.1.2 п. 75.1 ст.75, п.п. 78.1.1, п.п. 78.1.2 п. 78.1 ст.78, ст. 79, пп. 69.35-1 п. 69 підрозділу ХХ «Перехідних положень» Податкового кодексу України, на підставі наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08.10.2024 р. №4829-п та повідомлення від 08.10.2024 р. №823 уповноваженою особою ГУ ДПС у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2020 по 31.12.2020.
За результатами перевірки складено акт від 18.11.2024 р. №3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 , за висновками якого перевіркою встановлено такі порушення:
-пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49, п. 176.1 ст. 176, п. 179.1 ст. 179 ПК України в частині неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2020 рік;
-пп. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, пп. 168.2.1 п. 168.2 ст. 168, п. 167.1 ст. 167, пп.1.2, пп.1.3 п.16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, а саме: заниження загального річного оподатковуваного доходу шляхом не декларування доходу, у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді основної суми кредитної заборгованості, прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, в результаті чого визначено суму податкових зобов`язань за 2020 рік з податку на доходи фізичних осіб на суму 162491,55 грн. та військового збору на суму 13540,96 грн.
Виявлені порушення обґрунтовані в акті наступним.
«Перевіркою встановлено, що ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ЄДРПОУ 35326253) здійснило списання основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку , фізичній особі-платнику податків ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) у сумі 902730,85 грн, повідомивши форжника у відповідності до вимог пп. «д» п.л.164.2.17 в.164.2 ст.164 Кодексу №2755, діючого на момент списання кредитної заборгованості боржника.
Основку суму списаної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку фізичної особи - платника податків ОСОБА_5 у розмірі 902730,85 грн. будо включено ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ЄДРПОУ 35326253) до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них доходу (форма №1-ДФ) за 4 квартал 2020 року за ознакою доходу «126» (кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку). Згідно відомостей ЦБД ДРФО із сум доходу, отриманого фізичною особою - платником податків ОСОБА_1 від ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ДРПОУ 35326253) у розмірі 902730,85 грн., податок з доходів фізичних осіб та військовий збір у джерела виплати не нараховувався та до бюджету не сплачувався.».
Акт від 18.11.2024 р. №3576/04-36-24-09/ НОМЕР_1 направлено на адресу: АДРЕСА_1 , рекомендованим листом з повідомленням про вручення, проте повернуто до контролюючого органу 25.12.2024 р. з відміткою пошти «Адресат відсутній за вказаною адресою».
09.01.2025 р. на підставі акту перевірки від 18.11.2024 р. № 3576/04-36-24-09/3087920349 відповідачем прийнято:
- податкове повідомлення-рішення форми «Р» №0013512408 про збільшення ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем «податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за наслідками річного декларування» на 203114,44 грн., з яких: 162491,55 грн. за основним платежем та 40622,89 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями;
-податкове повідомлення-рішення форми «Р» №0013562408 про збільшення ОСОБА_6 суми грошового зобов`язання за платежем «військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування» на 16926,20 грн., з яких: 13540,96 грн. - за основним платежем та 3385,24 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями.
- податкове повідомлення-рішення форми «ПС» №0013602408 за платежем «податок на доходи фізитчних осіб» - 340,00 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями.
Копії вказаних податкових повідомлень надіслано ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням про вручення на адресу: АДРЕСА_1 , та отримано ОСОБА_1 29.01.2025 р., що підтверджується її особистим підписом у рекомендованому повідомленні про вручення.
Не погодившись з вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернулась до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 92 Конституції України визначено, що виключно законами України встановлюються, зокрема, система оподаткування, податки і збори.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до положень підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.
За змістом підпунктів 20.1.4. пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Відповідно до підпунктів 78.1.1, 78.1.4. пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:
отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом (пункт 79.1. статті 79 ПК України).
Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки (пункт 79.2. статті 79 ПК України).
Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України визначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.
У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до пункту 86.4 статті 86 ПК України акт (довідка) документальної невиїзної перевірки складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).
Акт (довідка) документальної невиїзної перевірки не пізніше наступного робочого дня після його реєстрації вручається особисто платнику податків чи його представникам або надсилається у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. У разі відмови платника податків або його представників від підписання акта (довідки) перевірки посадовими особами контролюючого органу складається відповідний акт, що засвідчує факт такої відмови. Відмова платника податків або його представників від підписання акта перевірки не звільняє такого платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання. Заперечення по акту перевірки розглядаються у порядку і строки, передбачені пунктом 86.7 цієї статті.
Згідно з пунктом 86.7 статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Відповідно до підпункту 86.7.1. пункту 86.7 статті 86 ПК України акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.
Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Підпунктом 86.7.2. пункту 86.7 статті 86 ПК України визначено, що у разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про дату, час та місце/спосіб розгляду матеріалів перевірки, у тому числі в режимі відеоконференції. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Інформація (повідомлення) про розгляд контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, матеріалів перевірки в режимі відеоконференції надсилається платнику податків в електронному вигляді в електронний кабінет.
Платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, про що зазначає у поданих запереченнях. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податків має право надавати письмові (крім випадків розгляду матеріалів перевірки у режимі відеоконференції) та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду. Відсутність платника податку або його представника, повідомленого в передбаченому цією статтею порядку про час і місце розгляду матеріалів перевірки, не є перешкодою для розгляду матеріалів перевірки (підпункт 86.7.3. пункт 86.7 статті 86 ПК України).
За змістом підпункту 86.7.4 пункту 86.7 статті 86 Податкового кодексу України під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень:
встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;
розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини);
досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності;
досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу;
визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.
При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.
За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту (підпункт 86.7.5 пункту 86.7 статті 87 ПК України).
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку про те, що здійснення перевірки є необхідною передумовою для винесення податкових повідомлень-рішень у разі встановлення контролюючим органом порушень платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, дотримання якого контролюється податковими органами.
Висновки контролюючого органу про результати перевірки оформлюються у формі акта, які можуть бути оскаржені платником податків шляхом подання заперечень та додаткових документів і пояснень, та які, в свою чергу, є невід`ємною частиною матеріалів перевірки. При цьому, платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, а контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про дату, час та місце/спосіб розгляду матеріалів перевірки, у тому числі в режимі відеоконференції.
Щодо покликання позивача на те, що відповідачем допущено порушення процедури проведення перевірки, оскільки позивач не отримувала ані наказу на перевірку, ані повідомлення, суд зазначає, акт перевірки містить відомості про надіслання позивачу засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення копії наказу від 08.10.2024 р. №4829-п та повідомлення від 08.10.2024 р. №823 на її податкову адресу: АДРЕСА_2 , однак поштове відправлення повернуто Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області 06.11.2024 р. з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».
За змістом пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Водночас, незабезпечення платника податків отримання поштового кореспонденції за податковою адресою загальним правилом не може ставитись у провину контролюючому органу, оскільки добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання кореспонденції за адресою свого місце проживання/перебування/місцезнаходження. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (від 29 квітня 2025 року № 420/35624/23, від 17 квітня 2025 року № 160/13729/24, від 11 березня 2025 року №320/2261/23).
Тож, доводи позивача про не отримання наказу та повідомлення про перевірку є безпідставними.
Щодо суті виявлених податковим органом порушень, за наслідками яких прийняті оспорювані податкові повідомлення-рішення, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 15.1 статті 15 ПК України платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.
Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України визначено, що платник податку зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно до пунктів 36.1 - 36.3 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.
Порядок справляння податку на доходи фізичних осіб врегульований розділом ІV ПК України.
Згідно з підпунктом 162.1.1 пункту 162.1 статті 162 ПК України платниками податку на доходи фізичних осіб є фізична особа-резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.
Відповідно до підпункту 163.1.1 пункту 163.1 статті 163 ПК України об`єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід.
Пунктом 164.1 статті 164 ПК України установлено, що базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.
Пункт 164.2 статті 164 ПК України деталізує види доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податків. В свою чергу, стаття 165 ПК України визначає види доходів, які не включаються до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.
Ставки податку та порядок нарахування, утримання та сплати (перерахування) податку до бюджету установлені статтями 167, 168 ПК України.
Так, згідно з пунктом 167.1 статті 167 ПК України ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2 - 167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.
Відповідно до пункту 179.1 статті 179 ПК України платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.
Фізична особа зобов`язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій нею податковій декларації. Сума податкових зобов`язань, донарахована контролюючим органом, сплачується до відповідного бюджету у строки, встановлені цим Кодексом (пункт 179.7 статті 179 ПК України).
За приписами абзацу першого пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.
Згідно з підпунктом підпункту 1.1 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.
Для платників, зазначених у підпункті 1 підпункту 1.1 цього пункту, об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу (підпункт 1 підпункту 1.2 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України).
Підпунктами 1.4, 1.6 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України установлено, що нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту. Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.
Підпунктом б пункту 176.2 статі 176 ПК України визначено, що особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку податковим агентом протягом звітного періоду.
У ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що фактичною підставою для нарахування грошових зобов`язань за оспорюваними податковими повідомленнями-рішеннями слугували висновки контролюючого органу про несплату ОСОБА_1 податку на доходи фізичних осіб та військового збору з нарахованого та виплаченого ТОВ «Кредитні ініціативи» (код ЄДРПОУ 35326253) у ІV кварталі 2020 року доходу з ознакою 126 - додаткове благо, що відображено останнім в додатку 4 ДФ Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого або сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску.
За наведеним у підпункті 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначенням додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).
Згідно з абзацом «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.
З аналізу наведеної норми слідує, що для включення на підставі абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України отриманого платником податків додаткового блага до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу необхідним є дотримання сукупності таких умов:
1) кредитор анулював саме основну суму боргу (кредиту);
2) рішення кредитора про анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту) є самостійним та не пов`язане із процедурою банкрутства;
3) рішення про анулювання (прощення) боргу (кредиту) прийняте до закінчення строку позовної давності;
4) сума анульованого (прощеного) боргу (кредиту) перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року;
5) кредитор повідомив платника податку боржника про прощення (анулювання) боргу та включення суми прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду шляхом: направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто.
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08 квітня 2025 року у справі №280/9920/21.
Отже, однією із обов`язкових умов для застосування положень абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України є анулювання (прощення) кредитором саме основної суми боргу (кредиту) платнику податків до закінчення строку позовної давності та кредитор повідомив платника податку боржника про прощення (анулювання) боргу шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто.
Слід також врахувати, що відповідно до підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такі доходи: основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року; сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
Питання правозастосування абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України отримало оцінку у постанові Верховного Суду у складі суддів судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 28.07.2021 у справі №826/12872/17, у якій судова палата дійшла висновків, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, у разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.
Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід. Разом з тим проценти, які нараховані банком за умовами договору за користування кредитом, та підвищені проценти, нараховані у разі прострочення платежу, не є доходами, які призводять до приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Відповідно, у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, та підвищених процентів, нарахованих у разі прострочення платежу, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.
З викладеного слідує, що під додатковим благом розуміється основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.
Аналогічна правова позиція в подальшому була підтримана в постановах Верховного Суду від 18.03.2025 у справі № 480/805/21, від 30.07.2024 у справі №320/8116/20, від 16.09.2021 у справі №826/15158/16, від 16.05.2023 у справі №820/880/16, від 20.07.2023 у справі № 640/6050/20.
У межах спірних правовідносин судом встановлено, що 07.03.2008 р. між ОСОБА_4 (Іпотекодавець) та ВАТ «Сведбанк» (Іпотекодержатель) укладено іпотечний договір №0321/0308/45-014-Z-1 (далі Іпотечний договір). Згідно з пунктом 1 Іпотечного договору, цим договором забезпечується належне виконання Іпотекодавцем вимог Іпотекодержателя, що випливають з Кредитного договору №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р., укладеного між Іпотекодавцем та Іпотекодержателем, зокрема, щодо повернення Іпотекодавцем Іпотекодержателю кредиту у сумі 37 900 доларів США 00 центів. Відповідно до пункту 2 Іпотечного договору на забезпечення виконання основного зобов`язання Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю належне йому на праві власності майно: квартиру під АДРЕСА_5 (Предмет іпотеки).
Частина перша статті 1054 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлює, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені в договорі. В разі, якщо строк виконання визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це.
Відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц зроблено висновок, що звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору. На час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору в повному обсязі. Рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни.
За хронологією подій у справі установлено, що у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 умов кредитного договору щодо своєчасної сплати суми основного боргу, відсотків за користування грошовими коштами до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська звернулось ТОВ «Кредитні ініціативи» із позовом до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Рішенням Жовтневого районного суду від 05.06.2014 р. у справі №212/1891/14-ц позов задоволено в повному обсязі і в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р., звернути стягнення на предмет іпотеки, шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій. 
Ухвалою Жовтневого районного суду від 24.11.2016 р. у справі №212/1891/14-ц внесено виправлення в резолютивну частину рішення суду від 05 червня 2014 року по справі № 212/1891/14-ц, 2/212/1844/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про виправлення описок в рішенні суду та виконавчому листі, та у виконавчому листі виданому на підставі рішення суду Жовтневим районним судом міста ОСОБА_4 , виклавши абзац перший резолютивної частини в наступній:
«Позов задовольнити в повному обсязі і в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 0321/0308/45-014 від 07 березня 2008 року, яка станом на 07 лютого 2013 року складає 644604 гривні 92 копійки, та складається з заборгованості: за кредитом в розмірі 299613 гривень 21 копійка, заборгованості по відсотках в розмірі 150987 гривень 45 копійок, пені в розмірі 194004 гривні 26 копійок, звернути стягнення на предмет іпотеки, квартиру під номером 61 загальною площею 51,6 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій.».
Відповідно до листа про вимогу про добровільне виселення ТОВ «Кредитні ініціативи» від 31.01.2020 р. №1554, задовольнив власні вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки: квартиру під номером 61 загальною площею 51,6 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , на підставі договору купівлі-продажу від 23.11.2021 р. 
У справі, що розглядається, Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області надано до суду довідку ТОВ «Кредитні ініціативи» від 17.04.2020 р. №923 «Про отриманий дохід у вигляді прощеного боргу», в якій зазначено, що після здобуття ТОВ «Кредитні ініціативи» права власності на Предмет іпотеки, залишок заборгованості за кредитним договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008р. (за основною сумою, процентами, комісією та пенею) за офіційним курсом НБУ станом на 30.09.2019 р. склав 6 611 987,48 (Шість мільйонів шістсот одинадцять тисяч дев?ятсот вісімдесят сім гривень 48 копійок) гривень. У зв?язку із задоволенням вимог Іпотекодержателя в порядку ст. 37 Закону України «Про іпотеку» на дату державної рестроції ТОВ «Кредитні ініціативи» права власності на нерухомість прощено (анульовано) залишок заборгованості за кредитним договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р. У відповідності до вимог Податкового Кодексу України, до складу річного доходу за 2019 рік включається дохід у вигляді основної суми прошеного (анульованого) боргу в розмірі 902 730,85 (Дев?ятсот дві тисячі сімсот тридцять гривень 85 копійок). 
Разом з цим, матеріали справи не містять доказів того, що ТОВ «Кредитні ініціативи» повідомляло ОСОБА_1 про прощення (анулювання) боргу та про включення суми прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржника під особистий підпис.
Відповідних доказів не надано відповідачем і під час судового розгляду, попри те, що такі документи запитувались останнім у ТОВ «Кредитні ініціативи», що вбачається зі змісту запиту 18.10.2024 р.
Суд зауважує, що саме з метою визначення податкових зобов`язань за отриманим доходом і була призначена перевірка ОСОБА_1 , яка передбачає прийняття рішення з урахуванням всіх істотних обставин, а не лише інформації від фінансової установи.
Однак, податковий орган не використав надані повноваження та не встановив усіх істотних у цій ситуації обставин. Окрім цього, залишено поза увагою, що зафіксована рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05.06.2014 р. у справі №212/1891/14-ц, з урахуванням ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 24.11.2016 р. у справі №212/1891/14-ц, де зазначено, що погашення заборгованності, яка станом на 07.02.2013 р. складає 644604 гривні 92 копійки, і в цій частині рішення суду набрало законної сили. А отже, зазначена у довідці ТОВ «Кредитні ініціативи» сума прощеного (анульованого) боргу може містити і інші суми (окрім зафіксованої рішенням суду суми заборгованості за тілом кредиту), що є неприпустимим.
До того ж, анульована ТОВ «Кредитні ініціативи» сума основного боргу 902 730,85 грн., як і загальна сума боргу, розраховані ТОВ «Кредитні ініціативи» (конвертовані кредитором з іноземної валюти в гривні) за курсом станом на 30.09.2019 р. (24,08 грн. за 1 долар США), в той час, як рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 червня 2014 р. в справі № 212/1891/14 (з урахуванням ухвали Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 листопада 2016 року в справі № 212/1891/14), вже зафіксовано загальний розмір заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором, при цьому, конвертація заборгованості (визначення суми боргу в національній валюті) вищевказаним судовим рішенням закріплена за курсом 7,99 грн. за 1 долар США.
Отже суд вважає, що сума прощеного боргу, яка визначена контролюючим органом лише на підставі довільних письмових повідомлень банку, без дослідження первинних документів, з`ясування суми основного боргу, анульованого (прощеного) банком у валюті наданого кредиту (доларах США), еквівалента анульованої (прощеної) у гривнях суми основного боргу у доларах США, дати такого прощення, суми боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на відповідну дату не є документально підтвердженою відповідачем.
В контексті наведеного суд зазначає, що для правовідносин, які виникають у сфері справляння податків, не має правового значення спосіб відображення кредитором у бухгалтерському обліку суми прощеного боргу. Так само кваліфікація кредитором суми прощеного боргу позичальника як його оподатковуваного доходу та подання до контролюючого органу відповідного податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника податку, і сум утриманого з нього податку не є визначальною для встановлення податкових зобов`язань позивача.
Вирішальним у спірних правовідносинах є наявність передбачених податковим законодавством підстав для виникнення у позивача обов`язку зі сплати відповідного податку, що має оцінюватися з огляду на фактичні обставини справи та вимоги закону, а не виключно з урахуванням бухгалтерського або податкового обліку ТОВ «Кредитні ініціативи».
Отже, дії кредитора щодо відображення прощеного боргу у власному обліку не можуть самі по собі створювати, змінювати чи припиняти податкові обов`язки позивача без встановлення передбачених законом підстав.
Відповідно до довідки від 17.04.2020 р. №923 «Про отриманий дохід у вигляді прощеного боргу», ТОВ «Кредитні ініціативи» повідомило ОСОБА_1 про те, що відповідно до ст. 37 Закону України «Про іпотеку» ТОВ «Кредитні ініціативи» 30.09.2019 р. задовольнив забезпечену іпотекою вимогу, шляком набуття права власності на предмет іпотеки (рішення державного реєстратора Шмідт Н.М., Комунальне підприємство "Криничанське бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровська обл. №49023200 від 04.10.2019 р.), а саме: квартиру, загальною площею 51,60 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 ) (далі - Предмет іпотски), яка знаходилась в іпотеці ТОВ «Кредитні ініціативи» відповідно до умов іпотечного договору №0321/0308/45-014-2-1 від 07.03.2008 р., посвідченого Літвіновою І.І., приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області та заресстрованого в рестрі за №1345 та кредитного договору №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р
Проте акт перевірки такі відомості не містить.
Згідно з частиною першою статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.
Статтею 600 Цивільного кодексу України унормовано, що зобов`язання припиняється за згодою сторін внаслідок передання боржником кредиторові відступного (грошей, іншого майна тощо). Розмір, строки й порядок передання відступного встановлюються сторонами.
Відповідно до статті 605 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора.
Оскільки, банк використав право звернення стягнення на предмет іпотеки, суд приходить до переконання, що зобов`язання за договором кредиту №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р. є припиненими у зв`язку із набуттям банком права власності на предмет іпотеки.
Аналогічна правова оцінка щодо остаточного розміру заборгованості та припинення зобов`язань за кредитним договором від 12 вересня 2008 року № 770/11-504 наведена у постанові Верховного Суду від 26.04.2023 у справі №752/15699/19.
Окрім того, відповідачем не з`ясовано обставин прийняття кредитором - ТОВ «Кредитні ініціативи» щодо позивача рішення про прощення (анулювання) залишку заборгованості за кредитним договором №0321/0308/45-014 від 07.03.2008 р. після задоволення його вимог в порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку», зокрема: не з`ясовано дати прийняття такого рішення.
Такі обставини, на переконання суду, мають істотне значення, ураховуючи, що з прийняттям рішення про прощення (анулювання) основного боргу за кредитором у боржника виникає обов`язок задекларувати такий дохід зі сплатою податків і зборів у порядку та розмірі, визначеному ПК України.
Наявні у справі докази свідчать, що контролюючим органом не вжито заходів для перевірки отриманої ним інформації, що міститься в базі даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС, зокрема, стосовно здійснених ТОВ «Кредитні ініціативи» операцій з анулювання (прощення) заборгованості, стану розрахунків за договором про іпотечний кредит, інших даних, що впливають на визначення податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору.
Крім цього, контролюючий орган повинен був перевірити дотримання порядку повідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу, що дозволить визначити правовий статус прощеної заборгованості та, відповідно, наявність у позивача обов`язку сплати податку з доходів фізичних осіб та відображення їх у річній податковій декларації.
Проте, з викладених у відзиві аргументах відповідача та наданих доказів не вбачається, що контролюючим органом були отримані первинні документи, з яких можна було б встановити зазначену вище інформацію, а відтак, контролюючим органом не було вжито заходів для перевірки інформації, що міститься в базі даних Державного реєстру фізичних осіб ДФС про суми виплачених доходів, щодо складових суми прощеної (анульованої) заборгованості по кредитному договору, а саме: розміру основного боргу, відсотків, пені (за наявності), які, в свою чергу, впливають на визначення розміру податкових зобов`язань.
Отже, суд вважає, що жодних належних заходів, необхідних для з`ясування зазначених вище питань контролюючим органом не було вжито, хоча це мало істотне значення для надання правильних висновків за результатами перевірки та, відповідно, як наслідок, до складу загального річного оподатковуваного доходу позивача за 2020 рік було включено всю суму прощеного боргу, без належного з`ясування складових суми прощеної (анульованої) заборгованості по кредитному договору та інших даних, що впливають на визначення позивачу податкових зобов`язань по податку з доходів фізичних осіб та військового збору, а отже висновки контролюючого органу є передчасними.
Варто також зазначити, що навіть за наявності обставин прощення банком основної суми боргу, обов`язок позивача щодо сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору у відповідних розмірах виник би у разі належного виконання банком вимог підпункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України щодо повідомлення боржника про таке звільнення, а саме: особисто під підпис, чи шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення, або ж укладення відповідного договору.
У матеріалах справи відсутні докази виконання банком обов`язку повідомлення боржника про прощення (анулювання) боргу, передбаченого підпунктом «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України. З огляду на все зазначене вище, суд приходить до переконання, що висновки, викладені в акті перевірки, не гуртуються на дійсних фактичних обставинах справи, є необґрунтованими, а відтак оскаржувані у справі податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.
Разом з цим, застосування відповідачем податковим повідомленням-рішенням форми «ПС» № 0013602408 від 09.01.2025 р. про застосування штрафної (фінансової) санкції на суму 340,00 грн. за не подання податкової декларації за 2020 рік також є незаконним, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що у спірному періоді позивач отримувала оподатковуваний дохід, отриманий як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
За правовою позицією Європейського суду з прав людини, що викладена в рішеннях у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (PincovdandPine v. The Czech Republic), «Ґаші проти Хорватії» (Gashiv. Croatia), «Трго проти Хорватії» (Trgo v. Croatia) щодо застосування принципу «належного урядування», згідно якою державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм, висновків Верховного Суду та встановлених обставин, суд дійшов висновку, що відповідач не довів належними та допустимими доказами отримання ОСОБА_1 додаткового блага у вигляді прощення (анулювання) саме основної суми боргу за кредитом, її належного повідомлення про прощення (анулювання) такого боргу, про зобов`язання відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку, а також не довів висновків акту перевірки про допущення порушення у 2020 році, а тому оскаржувані податкові повідомлення-рішення форми «Р» від 09 січня 2025 р. № 0013512408 на загальну суму 203 114,44 грн. (зі сплати податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування); форми «Р» від 09 січня 2025 р. № 0013562408 на загальну суму 16 926,20 грн. (зі сплати військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування); форми «ПС» від 09 січня 2025 р. № 0013602408 на загальну суму 340 грн. (штраф за неподання до контролюючого органу податкової декларації про майновий стан та доходи за 2020 рік), є протиправними та підлягають скасуванню.
При цьому, не знайшли свого підтвердження доводи позивача про порушення відповідачем порядку надсилання та вручення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.
Відповідно пункту 58.3 статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
За змістом пункту 42.5. статті 42 ПК України, у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).
У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.
При цьому, податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі (абзац 2 пункту 45.1 статті 45 ПК України).
Відповідно до пункту 63.1 статті 63 ПК України облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Взяттю на облік або реєстрації у контролюючих органах підлягають всі платники податків (пункт 63.2 статті 63 ПК України).
Пунктом 63.5 статті 63 ПКУ визначено, що всі фізичні особи - платники податків та зборів реєструються у контролюючих органах шляхом включення відомостей про них до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків у порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до пункту 70.1. статті 70 ПК України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, формує та веде Державний реєстр фізичних осіб - платників податків.
Відповідно до абзацу 1 пункту 45.1 статті 45 ПК України платник податків фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.
Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси (абзац 3 пункту 45.1 статті 45 ПК України).
Відповідно до пункту 70.7 статті 70 ПК України та пункту 1 розд. IХ Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.09.2017 № 822 (далі - Положення № 822) фізичні особи платники податків зобов`язані подавати до контролюючих органів відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки фізичної особи платника податків протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання заяви за формою № 5ДР (додаток 12 до Положення № 822).
Фізичні особи подають зазначені заяви особисто або через представника до контролюючого органу за своєю податковою адресою (місцем проживання), а у разі зміни місця проживання до контролюючого органу за новим місцем проживання.
Фізичні особи, які тимчасово перебувають за межами населеного пункту проживання, подають зазначені заяви особисто або через представника до будь-якого контролюючого органу.
Для заповнення заяви за формою № 5ДР використовуються дані документа, що посвідчує особу, та інших документів, які підтверджують зміни таких даних (пп. 2, 3 розд. IХ Положення № 822).
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , документована паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого 28.07.2008 р. Жовтневим РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання відповідно до відомостей в паспорті: АДРЕСА_2 ; адреса місце проживання згідно із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України: АДРЕСА_2 .
Твердження позивачки про те, що Головне управління ДПС надсилало відповідні документи за неналежною адресою, суд оцінює критично. Як убачається з матеріалів справи, податковим органом кореспонденція направлялася на адресу, яка була зазначена щодо позивачки в інформаційних базах контролюючого органу та зареєстрована нею у встановленому порядку. При цьому поштові відправлення поверталися до Головного управління ДПС за закінченням терміну зберігання, що свідчить про їх ненадходження до адресата не внаслідок неправомірних дій відповідача, а з інших причин.
Разом з тим, як встановлено судом, у телефонному режимі позивачка звернулася до контролюючого органу з проханням направити відповідні документи також на іншу адресу. На зазначену нею адресу документи були повторно направлені та фактично отримані позивачкою.
За таких обставин саме по собі неотримання позивачкою первісних поштових відправлень не може свідчити про неналежне виконання Головним управлінням ДПС обов`язку щодо направлення відповідних документів, оскільки відповідач направив їх за наявною у нього та зареєстрованою адресою позивачки. Водночас після повідомлення позивачкою іншої адреси відповідач вжив додаткових заходів для забезпечення отримання нею відповідної кореспонденції, унаслідок чого документи були нею фактично отримані.
Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на задоволення зустрічних позовних вимог, суд дійшов висновку про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат зі сплати судового збору в сумі 2243,81 грн.
Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, Дніпропетровська область, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, Дніпропетровська область, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) від 09.01.2025 р. №0013512408.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, Дніпропетровська область, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) від 09.01.2025 р. №0013562408.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, Дніпропетровська область, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) від 09.01.2025 р. №0013602408.
Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, Дніпропетровська область, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ 44118658) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2243,81 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко