ЄУН: 336/5086/26
Провадження №: 3/336/2131/2026 

ПОСТАНОВА
іменем України

13 липня 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Петренко Людмила Василівна,
розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла із Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України (паспорт НОМЕР_1 виданий Шевченківським РВ УМВС України в Запорізькій області від 22 липня 2000 року), РНОКПП НОМЕР_2 , місце роботи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок», посада голова правління, місце проживання АДРЕСА_1 , 
за ч. 4 ст. 188-39 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
за участю:
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 ,
потерпілої – ОСОБА_2 
встановив:
Відносно ОСОБА_1 головним спеціалістом відділу розгляду звернень та взаємодії з суб`єктами обробки персональних даних Департаменту моніторингу додержання інформаційних прав Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Рудніцькою Світланою Володимирівною 18 травня 2026 року складено протокол № 9 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 188-39 КУпАП про те, що 
До Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Уповноважений) надійшло звернення від 20.03.2026 ОСОБА_2 (далі - заявниця, потерпіла) щодо порушення об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок» (далі - ОСББ «Чарівний світанок») законодавства у сфері захисту персональних даних (додаток 1).
Як вбачається із звернення та доданих матеріалів, головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 всупереч вимогам законодавства про захист персональних даних було допущено розголошення персональних даних (конфіденційної інформації) потерпілої шляхом оприлюднення у чаті групи «ОСББ Чарівний світанок» месенджера «Viber», учасниками якого є 192 особи, копії позовної заяви до Господарського суду Запорізької області, що містить персональні дані заявниці. Зокрема, у зазначеній позовній заяві, крім даних про прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання заявниці, також зазначено інформацію про РНОКПП, що є явно надмірним (додаток 1).
Секретаріатом Уповноваженого до Головного слідчого управління Національної поліції України було спрямовано лист від 02.04.2026 № 35070.4/Є-19645.3/26/45.2 щодо перевірки фактів, викладених у зверненні заявниці, надання правової оцінки діям голови ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 та у межах компетенції вжиття відповідних заходів реагування, зокрема, у разі наявності правових підстав вирішення питання щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно з частиною першою статті 182 (Порушення недоторканності приватного життя) Кримінального кодексу України (додаток 2).
У відповідь Управлінням дізнання Національної поліції України листом від 27.04.2026 № 61318-2026 поінформовано Секретаріат Уповноваженого, що за результатами проведеної відділом поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області перевірки обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, не встановлено (додаток 3).
Також 23.04.2026 до Секретаріату Уповноваженого надійшло додаткове звернення заявниці щодо зазначеного порушення головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 її права на захист персональних даних (додаток 4).
Таким чином, 23.04.2026 Секретаріатом Уповноваженого було виявлено ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 18839 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на таке.
Статтею 32 Конституції України передбачено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Конституційний Суд України, надавши офіційне тлумачення положенням частин першої, другої статті 32 Конституції України, у своєму Рішенні від 20.01.2012 № 2-рп/2012 у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області зазначив, що інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування.
Конституційний Суд України вважає, що перелік даних про особу, які визнаються як конфіденційна інформація, не є вичерпним.
Правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних регулюються Законом України «Про захист персональних даних» (далі - Закон), який спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних.
Відповідно до статті 2 Закону персональні дані - це відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована; обробка персональних даних - це будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем; володілець персональних даних - фізична або юридична особа, яка визначає мету обробки персональних даних, встановлює склад цих даних та процедури їх обробки, якщо інше не визначено законом.
Загальні вимоги до обробки персональних даних передбачені статтею 6 Закону. Зокрема, обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
При цьому, частиною третьою статті 6 Закону передбачено, що склад та зміст персональних даних мають бути відповідними, адекватними та ненадмірними стосовно визначеної мети їх обробки.
Вичерпний перелік підстав для обробки персональних даних передбачений у статті 11 Закону.
Відповідно до статті 10 Закону використання персональних даних передбачає будь-які дії володільця щодо обробки цих даних, дії щодо їх захисту, а також дії щодо надання часткового або повного права обробки персональних даних іншим суб`єктам відносин, пов`язаних із персональними даними, що здійснюються за згодою суб`єкта персональних даних чи відповідно до закону. При цьому використання персональних даних володільцем здійснюється у разі створення ним умов для захисту цих даних. Володільцю забороняється розголошувати відомості стосовно суб`єктів персональних даних, доступ до персональних даних яких надається іншим суб`єктам відносин, пов`язаних з такими даними.
Використання персональних даних працівниками суб`єктів відносин, пов`язаних з персональними даними, повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків. Ці працівники зобов`язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Таке зобов`язання чинне після припинення ними діяльності, пов`язаної з персональними даними, крім випадків, установлених законом.
Слід також звернути увагу, що згідно з частинами першою-третьою статті 14 Закону поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних. Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту, прав людини та для проведення Всеукраїнського перепису населення. Виконання вимог встановленого режиму захисту персональних даних забезпечує сторона, що поширює ці дані.
У частині першій статті 24 Закону встановлено, що володільці, розпорядники персональних даних та треті особи зобов`язані забезпечити захист цих даних від випадкових втрати або знищення, від незаконної обробки, у тому числі незаконного знищення чи доступу до персональних даних.
Таким чином, на ОСОБА_1 , як голову ОСББ «Чарівний світанок» та володільця персональних даних, покладено обов`язок забезпечити захист персональних даних, що обробляються відповідно до вимог чинного законодавства про захист персональних даних, зокрема, не допускати їх розголошення в спосіб, що може мати непередбачувані/загрозливі для суб`єкта персональних даних наслідки.
Тобто, головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 не було дотримано зазначених вище вимог законодавства про захист персональних даних, що призвело до незаконного доступу до них невизначеного кола осіб та порушення прав заявниці як суб`єкта персональних даних, зокрема права на захист своїх персональних даних від незаконної обробки (пункт 7 частини другої статті 8 Закону).
У зв`язку з цим, Секретаріатом Уповноваженого до ОСББ «Чарівний світанок» було спрямовано вимогу листом від 25.04.2026 № 45054.4/Є- 28511.3/26/45.2 щодо з`ясування обставин розміщення копії позовної заяви до Господарського суду Запорізької області з персональними даними потерпілої та вжиття заходів для припинення неправомірного поширення (оприлюднення) персональних даних заявниці (додаток 5).
Проте інформації щодо результатів розгляду головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 зазначеного листа станом на 06.05.2026 до Секретаріату Уповноваженого не надходило.
У зв`язку з цим, Секретаріатом Уповноваженого до ОСББ «Чарівний світанок» спрямовано вимогу листом від 06.05.2026 № 49440.4/Є-28511.3/26/45.2 з наданням роз`яснень законодавства у сфері захисту персональних даних та запрошено голову ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 18.05.2026 прибути до Секретаріату Уповноваженого для розгляду матеріалів справи та надання пояснень з приводу стверджуваного правопорушення (додаток 6).
У визначену дату та час голова ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого не прибула.
18.05.2026 до Секретаріату Уповноваженого надійшов лист ОСББ «Чарівний світанок» від 11.05.2026 № 17, у якому голова ОСББ ОСОБА_1 поінформувала про видалення копії позовної заяви Господарського суду Запорізької області з чату групи «ОСББ Чарівний світанок» месенджера «Viber» (додаток 7).
Таким чином, у зв`язку із поширенням з 17.03.2026 у чаті групи «ОСББ Чарівний світанок» (за адресою: вул. Чарівна, буд. 153 А, м. Запоріжжя, 69071) копії позовної заяви до Господарського суду Запорізької області, що містить персональні дані заявниці (зокрема, РНОКПП), головою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок» ОСОБА_1 було порушено вимоги частини третьої статті 10 та частини першої статті 24 Закону України «Про захист персональних даних» та не забезпечено належний рівень захисту персональних даних потерпілої, чим вчинено діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 188-39 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме недодержання встановленого законодавством про захист персональних даних порядку захисту персональних даних, що призвело до незаконного доступу до них та порушення прав заявниці на захист персональних даних (пункт 7 частини 2 статті 8 Закону України «Про захист персональних даних»).
Правопорушення було триваючим та виявлено: 23.04.2026.
Правопорушення припинено станом на 11.05.2026.
В судове засідання, 30 червня 2026 року, ОСОБА_1 з`явилася, зазначила, що вважала, що надані дані ОСОБА_2 не є персональними. Вказала, що не обмежила доступ до даних інших осіб, щоб надані документи не виглядали сумнівними. Надала письмові заперечення на протокол.
ОСОБА_2 пояснила, що зверталась до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини з приводу того, що головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 не було дотримано вимог законодавства про захист персональних даних, що призвело до незаконного доступу до них невизначеного кола осіб та порушення її прав просить притягнути ОСОБА_1 до відповідальності. 
Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілої, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно положень статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» (далі - Закон) персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Також вказаною статтею визначено, що обробка персональних даних - будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем.
За змістом частини 6 статті 6 Закону не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Частина 1 статті 10 Закону використання персональних даних передбачає будь-які дії володільця щодо обробки цих даних, дії щодо їх захисту, а також дії щодо надання часткового або повного права обробки персональних даних іншим суб`єктам відносин, пов`язаних із персональними даними, що здійснюються за згодою суб`єкта персональних даних чи відповідно до закону.
Частиною третьою вищевказаної статті визначено, що використання персональних даних працівниками суб`єктів відносин, пов`язаних з персональними даними, повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків. Ці працівники зобов`язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Таке зобов`язання чинне після припинення ними діяльності, пов`язаної з персональними даними, крім випадків, установлених законом.
Диспозиція ч. 4 ст. 188-39 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у недодержанні встановленого законодавством про захист персональних даних порядку захисту персональних даних, що призвело до незаконного доступу до них або порушення прав суб`єкта персональних даних.
Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
В матеріалах справи міститься скарга про порушення персональних даних та додані до неї матеріали, які підтверджують, що допущено розголошення персональних даних (конфіденційної інформації) потерпілої шляхом оприлюднення у чаті групи «ОСББ Чарівний світанок» месенджера «Viber», учасниками якого є 192 особи, копії позовної заяви до Господарського суду Запорізької області, що містить персональні дані заявниці.
Суд звертає увагу, що Верховний Суд у постановах від 13 липня 2020 року у справі N 753/10840/19, від 18 лютого 2021 у справі N 442/3516/20, надані сторонами скрін-шоти повідомлень з телефону та планшету, роздруківки з Viber фактично визнав належними та допустимими доказами, які досліджені судами у їх сукупності та яким надана належна правова оцінка.
Також Верховний Суд у постановах від 17 квітня 2020 року у справі N 905/2319/17, від 25 березня 2020 року у справі N 570/1369/17, від 13 липня 2020 року у справі N 753/10840/19, від 27 листопада 2019 року у справі N 1540/3778/18 дійшов висновку, що переписка у Viber, Skype та інших месенджерах, включно з голосовими повідомленнями та іншим, є належним електронним доказом у судових справах.
Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення № 9 від 18 травня 2026 року, копію скарги ОСОБА_2 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 20.03.2026 року про поширення головою ОСББ «Чарівний світанок» ОСОБА_1 персональних даних заявниці; переписку з чату групи ОСББ «Чарівний світанок» в месенджері «Viber», де зокрема було оприлюднено позовну заяву з персональними даними ОСОБА_2 ; відповідь голови ОСББ «Чарівний світанок» від 11.05.2026 № 17, у якому голова ОСББ ОСОБА_1 поінформувала про видалення копії позовної заяви Господарського суду Запорізької області з чату групи «ОСББ Чарівний світанок» месенджера «Viber» та інші матеріали, суд дійшов до висновку, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 188-39 КУпАП, та про необхідність накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу визначеного санкцією цієї статті на час вчинення правопорушення, у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665,60 грн.
З ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму.
Керуючись ст.ст. 23, 33, 40-1, 188-39, 245, 280, 283-285 КУпАП, суддя,-
постановив:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України (паспорт НОМЕР_1 виданий Шевченківським РВ УМВС України в Запорізькій області від 22 липня 2000 року), місце роботи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок», посада голова правління, РНОКПП НОМЕР_2 , місце роботи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок», посада голова правління, місце проживання АДРЕСА_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 188-39 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) 00 гривень.

Стягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України (паспорт НОМЕР_1 виданий Шевченківським РВ УМВС України в Запорізькій області від 22 липня 2000 року), місце роботи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок», посада голова правління, РНОКПП НОМЕР_2 , місце роботи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чарівний світанок», посада голова правління, місце проживання АДРЕСА_1 , судовий збір в розмірі 665,60 грн. в дохід держави.

Штраф сплачується за наступними реквізитами: (Отримувач - ГУК у Зап. обл./Зап.обл./21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37941997, Код банку отримувача (МФО) - 899998, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку (ІВАN) - UA558999980313060106000008479, Код класифікації доходів бюджету -21081100, призначення платежу - адміністративний штраф).
Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: (Отримувач коштів: ГУКу м. Києві/м. Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106, призначення - судовий збір).
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України.
У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: - подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; - витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Постанову може бути оскаржено протягом 10 днів з моменту її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя Л.В. Петренко

Строк пред`явлення виконавчого документа "___"_____________ 20___рік

Постанова набрала законної сили "___"_____________ 20___рік