ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 липня 2026 року | Справа №2а/0470/6437/11

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Коренева А.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 року, 
УСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська про скасування податкових повідомлень-рішень від 11.08.10 за №0007591701/0 та від 20.10.10 за №0007591701/1, та податкової вимоги від 10.01.11 №1/2.
Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська – задоволено: скасовано податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська від 11.08.10 №0007591701/0, від 20.10.10 №0007591701/1, та податкову вимогу Державної податкової інспекції у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська від 10.01.11 №1/2. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (податковий номер НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) витрати по оплаті судового збору (державного мита) в сумі 3 (три) грн. 40коп.
Рішення суду набрало законної сили 20.09.2012 року.
19 червня 2026 до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про роз`яснення судового рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011, у які позивач просив: роз`яснити постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 у справі № 2а/0470/6437/11 в частині правових наслідків встановлених судом обставин та висновків щодо податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної невиїзної перевірки, оформленої актом № 688/17-212/2757220429 від 13.07.2010, а саме: чи слід розуміти зазначену Постанову, що наведені у ній висновки суду щодо неправомірності визначення зазначеного податкового зобов`язання стосуються всього податкового зобов`язання, визначеного за результатами акта перевірки № 688/17- 212/2757220429 від 13.07.2010, незалежно від форми та стадії оформлення такого податкового зобов`язання податковим органом, а саме стосуються і податкового повідомлення-рішення від 17.12.10 № 0007591701/2? При цьому у мотивувальній частині Постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.06.2011 судом було надано оцінку всьому податковому зобов`язанню, визначеному за результатами акта перевірки № 688/17- 212/2757220429 від 13.07.2010, а також податковим повідомленням-рішенням, прийнятим податковим органом у межах процедури його адміністративного оскарження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2025 року заяву призначено до розгляду в порядку письмового провадження, відповідачу встановлено строк до 01 липня 2026 року для подання заперечень щодо заяви. 
Дослідивши зміст заяви та матеріали справи суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця.
Суд зважає на те, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим КАС України не містить, а зі змісту приписів статті 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
В пункті 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Суд враховує те, що необхідність роз`яснення судового рішення має бути зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.
Згідно з пунктом 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013 року, зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.
Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.
Суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).
Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 КАС України, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане КАС України.
Суд наголошує на тому, що як мотивувальна, так і резолютивна частина постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 року містить чіткі, зрозумілі та однозначні формулювання, що, у свою чергу, не створює жодних перешкод у її розумінні, сприйнятті та добросовісному виконанні, оскільки суд вказав імперативні дії, які зобов`язаний вчинити відповідач з метою виконання рішення суду.
Суд звертає увагу сторін на те, що рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин (ч.1 ст.246 КАС України).
Отже, резолютивна частина рішення не може бути виконана без урахування мотивувальної його частини, зокрема, у якій чітко зазначено, що задля поново захисту прав та інтересів позивача податкове повідомлення-рішення від 17.12.10 № 0007591701/2 також має бути скасовано.
За таких обставин суд вважає, що заява ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 не підлягає задоволенню.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 254, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2011 – залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя А.О. Коренев