ЄУН 387/465/26
Номер провадження по справі 2/387/657/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2026 року       селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області у складі 
головуючого судді Солоненко Т. В.
із секретарем судового засідання      Перепелицею В.Д.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
В С Т А Н О В И В :
І. Описова частина
Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача
До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 02 квітня 2026 року надійшла позовна заява, в якій ОСОБА_1 просить розірвати шлюб із ОСОБА_2 , який зареєстрований 02 листопада 1974 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Добровеличківського районного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 71.
В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначає, що 02.11.1974 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Добровеличківського районного управління юстиції у Кіровоградській області, вона зареєстрував шлюб з відповідачем, про що вчинено актовий запис №71. Від сумісного проживання сторони не мають неповнолітніх дітей. Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Це призвело до того, що вони стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає. Шлюбні відносини між ними припинилися, тому спільне господарство не ведеться. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що її з відповідачем шлюб носить формальний характер та вважає доцільним його розірвати.
Позивачка в судове засідання не з`явилася. 20.07.2026 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує повністю. Строк на примирення просить не надавати. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище " ОСОБА_3 ".
Відповідач повторно в судове засідання не з`явився. При цьому суд зважає, що про дату, час і місце судового засідання останній повідомлявся у встановленому законом порядку, а саме шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації. Проте, поштове відправлення повернуто суду без вручення з відміткою працівника поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою». За наведеного, судова повістка у відповідності до ч.8ст.128,ч.1ст.131 ЦПК України, вважається врученою.
При цьому суд зважає, що ухвала про відкриття провадження у справі відповідачем отримана особисто , про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення R067191555519. Крім того, в матеріалах справи міститься заява відповідача від 17.06.2026 про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги не визнає, проти розірвання шлюбу заперечує. 
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Суд, ухвалою від 22.04.2026, відкрив провадження у справі та призначив судове засідання на 20.05.2026.
За наслідками судового засідання 20.05.2026 розгляд справи відкладено на 17.06.2026.
За наслідками судового засідання 17.06.2026 розгляд справи відкладено на 20.07.2026, про судом 17.06.2026 постановлено ухвалу суду.
Інші заяви та клопотання від учасників справи до суду не надходили, процесуальні дії не вчинялись.
Згідно з ч. 2ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
ІІ. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Суд вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, доходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 06.03.2026, виданого повторно Добровеличківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Дніпропетровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, сторони зареєстрували шлюб 02 листопада 1974 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Добровеличківського районного управління юстиції у Кіровоградській області, про що вчинено актовий запис №71.
Від сумісного проживання подружжя спільних неповнолітніх дітей не має.
З доводів позовної заяви слідує, що причиною звернення до суду з відповідним позовом стали ті обставини, що спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Це призвело до того, що вони стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає. Шлюбні відносини між ними припинилися, тому спільне господарство не ведеться. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що її з відповідачем шлюб носить формальний характер та вважає доцільним його розірвати.
У поданій заяві позивачка зазначила, що не має бажання примиритися. Наведені обставини дають підстави суду зробити висновок про формальний характер шлюбу.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
З`ясувавши фактичні взаємовідносини між сторонами і дійсні причини позову про розірвання шлюбу, а також враховуючи ст. 51 Конституції України та ст. 24 Сімейного Кодексу України, у якій вказано, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, а документальне існування шлюбу між сторонами по справі не відповідає поняттю «сім`ї», як соціального інституту сучасного суспільства.
Відповідно до ст. 5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
Відповідно до частини першої статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, у тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч.1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства (стаття 111 СК України).
Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує, фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, а також інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, що мають істотне значення.
Аналізуючи зібрані у справі докази та оцінюючи їх в сукупності, суд дійшов до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим і суперечитиме інтересам сторін, а тому позов підлягає до задоволення.
Відповідно до п.9 ст. 7 Сімейного Кодексу України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості та розумності відповідно до моральних засад суспільства.
За змістом ч.2 ст.104 та ч. 3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити прізвище " ОСОБА_3 ", про що вона зазначила у заяві.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, сплачений позивачкою при зверненні до суду з даним позовом судовий збір у розмірі 1331,20 грн підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача.
Керуючись ст.ст. 4, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 109, 110, 112, 114 СК України, суд,
У Х В А Л И В :
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити .
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 02 листопада 1974 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Добровеличківського районного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 71.
Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище " ОСОБА_3 ".
Стягнути із  ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1331 ( одна тисяча триста тридцять одна) гривень 20 копійок.
В порядку п.4. ч.5ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи :
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 
відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя        Таїсія СОЛОНЕНКО