ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/8754/20 Головуючий суддя І інстанції Лук`яненко С. А.
Провадження № 22-ц/818/1005/26 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: надання послуг
П О С Т А Н О В А
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2026 року м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого судді Яцини В.Б.
суддів колегії: Мальованого Ю.М., Маміної О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Харківського районного суду Харківської області від 01 вересня 2025 року у справі №635/8754/20 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу та витрат на проведення експертизи, -
В С Т А Н О В И В :

У грудні 2020 року позивач – Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , у якій просив стягнути з останньої на свою користь вартість донарахованого обсягу природного газу в сумі 12 837,62 грн, вартість проведеної експертизи лічильника в сумі 2 937,62 грн, а також судовий збір у розмірі 2 102,00 грн.
Позовна заява мотивована тим, АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» надає ОСОБА_1 послуги з розподілу природного газу за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до Договору про надання населенню послуг з газопостачання №203004, укладеного між АТ «Харківгаз» та відповідачкою. На ім`я відповідачки відкрито особовий рахунок.
26 липня 2019 року працівниками АТ «Харківгаз» було проведено огляд вузла обліку газу РЛ G-6, заводський №100336, під час якого виявлено порушення, передбачене підпунктом 5 пункту 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем.
За фактом виявленого порушення складено Акт про порушення від 26.07.2019 №000111. Зазначений Акт, відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем, було складено в присутності споживача ОСОБА_2 , який надав працівникам АТ «Харківгаз» доступ до газоспоживальних приладів і вузла обліку газу, а також повідомив, що є співмешканцем ОСОБА_1 .
Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 21.11.2006 №12580894, ОСОБА_1 є власником 9/25 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Споживачу ОСОБА_2 було надано час для ознайомлення з Актом про порушення від 26.07.2019 №000111. Будь-яких заперечень щодо змісту зазначеного Акта від останнього не надходило.
Разом із тим позивач зазначає, що особа, яка проводила огляд вузла обліку, не є експертом, а тому не може встановити наявність чи відсутність пошкоджень пломб.
26 липня 2019 року працівниками АТ «Харківгаз» було складено акт (протокол) щодо направлення засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) та/або пломби на експертизу.
Після демонтажу лічильника газу РЛ G-6, заводський №100333, представником АТ «Харківгаз» у присутності споживача було встановлено інший лічильник газу з обмінного фонду АТ «Харківгаз», про що зазначено в Акті (протоколі) від 26.07.2019.
02.08.2019 було проведено експертизу лічильника за участю представника ДП «Укрметртестстандарт», за результатами якої складено Акт №660 про несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу РЛ G-6, заводський №100333, який було демонтовано відповідно до Акта від 26.07.2019.
Також 02.08.2019 ДП «Укрметртестстандарт» видало довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки РЛ G-6, заводський №100333.
Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, Акт про порушення від 26.07.2019 №000111 було розглянуто на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
23.09.2019 за результатами розгляду Акта про порушення від 26.07.2019 №000111 комісія прийняла рішення про його задоволення та здійснила донарахування необлікованого обсягу природного газу, а саме:
?за період з 26.01.2019 по 26.07.2019 вартість донарахованого необлікованого обсягу природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківгаз» становила 12 837,62 грн;
?за рахунок споживача підлягають компенсації витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням та монтажем засобу вимірювальної техніки, а також витрати, пов`язані з проведенням експертизи та встановленням нового засобу вимірювальної техніки, у розмірі 2 937,62 грн.
На засіданні комісії з розгляду Акта про порушення від 26.07.2019 №000111 був присутній ОСОБА_2 , який письмово висловив свою незгоду.
Обґрунтування розрахунку:
?43,6 м? ? 11 м? + 18,3 м? ? 3 особи = 534,50 м? – обсяг споживання природного газу за місяць за граничними обсягами споживання в опалювальний період;
?43,6 м? ? 11 м? ? 0,3 + 18,3 м? ? 3 особи = 198,78 м? – обсяг споживання природного газу за місяць за граничними обсягами споживання в міжопалювальний період.
Як зазначено у позовній заяві, 07.10.2019 на адресу ОСОБА_1 АТ «Харківгаз» було направлено лист-вимогу з додатками про необхідність сплатити вартість донарахованого обсягу природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківгаз» у розмірі 12 837,62 грн, а також витрати на проведення експертизи.
У зазначеній вимозі також було вказано, що АТ «Харківгаз» має право припинити розподіл природного газу до домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 
Оскільки відповідачка добровільно не сплатила суму заборгованості, позивач звернувся до суду зі вказаним позовом.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 01 вересня 2025 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Тузко Н.Г. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Харківського районного суду Харківської області від 01 вересня 2025 року та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, а також здійснити розподіл судових витрат у справі. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухваленим із порушенням норм матеріального права. Судом не було повно та всебічно досліджено фактичні обставини справи, а також не надано належної оцінки кожному доказу, поданому сторонами на підтвердження позовних вимог та заперечень.
Зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що спірні правовідносини регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок природного газу», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Кодексом газорозподільних систем та Положенням про проведення експертизи лічильників газу, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України №619 від 27.12.2005.
Вказує, що відповідно до статті 714 ЦК України, статті 13 Закону України «Про ринок природного газу», статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а також статей 319, 322 ЦК України споживач зобов`язаний забезпечувати цілісність вузла обліку природного газу, не втручатися в роботу лічильника, не допускати несанкціонованого відбору газу та нести відповідальність за належне утримання майна.
Також зазначає, що Кодекс газорозподільних систем покладає на споживача обов`язок забезпечувати збереження засобів вимірювальної техніки та пломб, а у разі виявлення їх пошкодження або позаштатної роботи – терміново повідомити оператора ГРМ.
Стверджує, що відповідно до пунктів 1, 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРМ несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки є порушенням, яке кваліфікується як несанкціонований відбір природного газу та є підставою для донарахування необлікованих обсягів природного газу.
Вказує, що перерахунок необлікованого обсягу газу здійснюється за умови встановлення факту пошкодження лічильника або його роботи у позаштатному режимі, внаслідок чого облік природного газу здійснюється некоректно, а тому саме ці обставини є предметом доказування у справі.
Зазначає, що АТ «Харківгаз» дотрималося процедури, передбаченої главою 5 розділу XI Кодексу ГРМ: 26.07.2019 складено Акт про порушення №000111 у присутності особи, яка допустила представників оператора до вузла обліку; споживачу було роз`яснено його права, демонтовано лічильник, встановлено прилад з обмінного фонду та оформлено акт направлення лічильника на експертизу.
Вказує, що 02.08.2019 комісією за участю представника ДП «Укрметртестстандарт» проведено експертизу лічильника, за результатами якої складено Акт №660 про несанкціоноване втручання в роботу лічильника та видано довідку про непридатність засобу вимірювальної техніки.
Стверджує, що експертиза проведена відповідно до Положення №619, яким визначено послідовність її проведення, а обов`язковими є зовнішній огляд лічильника та перевірка цілісності конструктивних елементів, пломб, повірочного тавра, відлікового механізму та інших складових.
Також зазначає, що Положення №619 не встановлює безумовного обов`язку проведення позачергової повірки у кожному випадку після експертизи. На її думку, положення підпункту 3.3.3.3 лише визначає послідовність дій, а у разі встановлення непридатності засобу вимірювальної техніки проведення повірки не є необхідним, що узгоджується з Методикою повірки та Порядком, затвердженим наказом Мінекономрозвитку №193.
Крім того, вважає, що акт експертизи не повинен містити показників герметичності, втрати тиску чи похибки вимірювання, оскільки після встановлення ознак несанкціонованого втручання та непридатності лічильника подальша повірка припиняється.
Зазначає, що рішення комісії АТ «Харківгаз» від 23.09.2019 про задоволення акта про порушення прийнято відповідно до вимог Кодексу ГРМ, після чого складено акт-розрахунок необлікованого обсягу природного газу.
Вказує, що за результатами розгляду акта про порушення відповідачці донараховано вартість необлікованого природного газу за період з 26.01.2019 по 26.07.2019 у сумі 12 837,62 грн, а також витрати на демонтаж, транспортування, монтаж, проведення експертизи та встановлення нового засобу вимірювальної техніки у сумі 2 937,62 грн.
Також зазначає, що відповідачка не надала комісії та суду належних і допустимих доказів, які б спростовували встановлений актом експертизи факт несанкціонованого втручання в роботу лічильника або підтверджували неправомірність дій працівників АТ «Харківгаз».
Посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 25.01.2023 у справі №903/160/21, від 16.01.2023 у справі №454/1321/21 та від 08.02.2023 у справі №210/7480/21, відповідно до яких сама можливість викривлення даних обліку природного газу, створена внаслідок несанкціонованого втручання у роботу лічильника, є достатньою підставою для кваліфікації такого втручання як порушення та донарахування необлікованих обсягів природного газу.
У зв`язку з викладеним вважає, що АТ «Харківгаз» діяло відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем та Закону України «Про ринок природного газу», а суд першої інстанції безпідставно не врахував належні докази, що підтверджують правомірність складення акта про порушення, проведення експертизи та здійснення донарахування вартості необлікованого природного газу.
Вказує, що саме відповідачка як споживач природного газу несе відповідальність за збереження та цілісність вузла обліку газу, у тому числі лічильника, навіть у випадку, якщо несанкціоноване втручання здійснене іншою особою, оскільки наслідком такого втручання є необлікований або некоректно облікований обсяг природного газу.
Посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 02.07.2019 у справі №904/2741/18, від 18.05.2021 у справі №902/417/20, від 11.08.2021 у справі №927/89/18, відповідно до яких споживач відповідає за збереження засобів обліку природного газу та наслідки їх пошкодження.
Стверджує, що висновок суду першої інстанції про відсутність несанкціонованого втручання в роботу лічильника є помилковим, оскільки спростовується Актом експертизи №660, яким встановлено факт втручання в роботу газового лічильника та його непридатність.
Вказує, що суд першої інстанції безпідставно не врахував Акт експертизи №660, оскільки саме цей документ підтверджує викривлення даних обліку природного газу та наявність підстав для донарахування вартості необлікованого обсягу газу.
Також зазначає, що суд не надав належної оцінки сукупності встановлених під час експертизи порушень та не врахував, що такі порушення за своїм характером могли призвести до викривлення показників обліку природного газу.
Повторно посилається на практику Верховного Суду, зокрема постанови від 17.03.2021 у справі №314/259/18, від 18.11.2021 у справі №903/160/21 та від 12.06.2019 у справі №922/1790/18, відповідно до яких сама можливість викривлення даних обліку газу, створена внаслідок несанкціонованого втручання у роботу лічильника, є порушенням та підставою для нарахування необлікованого обсягу природного газу.
Вважає, що суд першої інстанції не здійснив повного та всебічного аналізу доказів, не навів належних мотивів відхилення Акта експертизи №660 та інших доказів, наданих АТ «Харківгаз», а також не обґрунтував застосування норм матеріального і процесуального права, що призвело до ухвалення помилкового рішення.
З апеляційної скарги та додатків до неї також вбачається, що судові витрати апелянта складаються зі сплаченого судового збору у розмірі 3 153,00 грн (а.с.179).

За правилами ч.1 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є вимоги про стягнення боргу в сумі меншій ніж тридцять розмірів прожиткового мінімуму. За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, відповідно до ст.367 ЦПК України, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду – без змін.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам рішення суду відповідає.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» не надало належних та допустимих доказів того, що виявлені пошкодження лічильника газу реально призвели до викривлення даних обліку природного газу та фактичного споживання відповідачкою необлікованого газу.
Суд зазначив, що сама наявність пошкодження захисного пломбування лічильника не підтверджує факт несанкціонованого втручання у роботу засобу вимірювальної техніки, оскільки для такого висновку необхідно встановити сукупність обставин: факт втручання, спосіб його здійснення та наслідки у вигляді необліку або некоректного обліку природного газу.
Крім того, суд дійшов висновку, що Акт експертизи лічильника газу №660 від 02.08.2019 та довідка ДП «Укрметртестстандарт» про непридатність засобу вимірювальної техніки містять лише відомості про пошкодження захисного пломбування, але не містять категоричного висновку про те, що такі пошкодження вплинули на роботу лічильника та призвели до викривлення даних обліку природного газу.
Суд вказав, що відповідно до положень Кодексу газорозподільних систем необхідно розмежовувати пошкодження засобу вимірювальної техніки та несанкціоноване втручання у його роботу. Для застосування донарахування необлікованого обсягу природного газу необхідним є доведення саме несанкціонованого втручання, а не лише факту пошкодження лічильника.
Посилаючись на правові висновки Верховного Суду у справах №914/2384/17, №922/1573/18 та інших, суд зазначив, що для покладення на споживача майнової відповідальності необхідно встановити склад цивільного правопорушення, а саме: протиправну поведінку, шкоду, причинний зв`язок між діями та шкодою, а також вину.
Суд дійшов висновку, що позивачем не доведено факт втручання відповідачки у роботу лічильника газу та причинний зв`язок між виявленими пошкодженнями і викривленням даних обліку природного газу.
Враховуючи наведене, суд вважав, що підстави для донарахування відповідачці вартості необлікованого природного газу та стягнення витрат на проведення експертизи відсутні, оскільки АТ «Харківгаз» не довело належними та допустимими доказами факт вчинення відповідачкою правопорушення на ринку природного газу.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції. Висновки суду є законними та обґрунтованими, відповідають встановленим у справі обставинам, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Суд першої інстанції, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

З матеріалів позовної заяви вбачається, і це не заперечується відповідачкою, що між сторонами фактично виникли правовідносини щодо розподілу та споживання природного газу за адресою:  АДРЕСА_2 . Факт приєднання споживача  ОСОБА_1 до Типового договору про надання населенню послуг з газопостачання підтверджується її підписом у договорі.

Також відповідачка не заперечувала, що в будинку встановлено лічильник газу РЛ G-6, заводський №100333.

26 липня 2019 року працівниками АТ «Харківгаз» було проведено огляд вузла обліку газу РЛ G-6, заводський №100336, під час якого виявлено порушення, передбачене підпунктом 5 пункту 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем. На виконання вимог глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за фактом виявленого порушення складено Акт про порушення від 26.07.2019 №000111 та запрошено споживача для участі в засіданні комісії з розгляду акта про порушення.

26 липня 2019 року працівниками АТ «Харківгаз» було складено акт (протокол) щодо направлення засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) та/або пломби на експертизу.

Лічильник газу РЛ G-6, заводський №100336, було демонтовано для проведення експертизи, про що працівниками АТ «Харківгаз» складено Акт (протокол) щодо направлення засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) на експертизу від 26.07.2019.

За результатами експертизи лічильника газу складено Акт №660 від 02.08.2019, яким встановлено ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника.

На підставі акта експертизи представником ДП «Укрметртестстандарт» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/24328 від 02.08.2019, у якій зазначено, що у лічильника газу РЛ G-6, заводський №100336, наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника.

Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення Мереф`янського відділення АТ «Харківгаз» №3174/1 від 23 вересня 2019 року, Акт про порушення №000111 від 26.07.2019 визнано таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС, та задоволено в повному обсязі. Здійснено донарахування об`єму необлікованого природного газу за граничними об`ємами його споживання населенням за період з 26.01.2019 по 26.07.2019 за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз», що діяли у зазначений період.

Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківгаз» склала 12 837,62 грн. Крім того, за рахунок споживача підлягають компенсації витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням та експертизою лічильника газу, у розмірі 2 937,62 грн.

До протоколу додано Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 23.09.2019.

ОСОБА_1 07.10.2019 було надіслано вимогу про погашення заборгованості, у якій АТ «Харківгаз» просить сплатити вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та витрати, пов`язані з проведенням експертизи лічильника.

На цей час заборгованість відповідачкою не сплачена.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму їх використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Кодексом газорозподільних систем визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор газорозподільної системи та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проєктній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, у тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу й обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильника газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу газорозподільних систем, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ і пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Порядок періодичної повірки ЗВТ на об`єктах побутових споживачів (населення) регламентується главою 8 розділу X Кодексу газорозподільних систем.

Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу газорозподільних систем (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Пунктом 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

Пунктом 3.1.3 Положення №619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаним газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

За змістом пункту 3.2.2 Положення №619, у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації і споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення №619).

Пунктом 2.1 Положення №619 визначено, що експертиза лічильника газу — комплекс дій, які проводяться з метою встановлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу.

Згідно з пунктом 3.3.1 Положення №619, експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або уповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або уповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення №619).

Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення №619, експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акта експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках – по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів усередині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації.

Підпунктом 3.3.3.3 Положення №619 передбачено, що після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення».

Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна режиму їх нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу).

Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або про необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або про скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи із 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу – втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інших дій, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі №904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі №922/137/19, від 28 грудня 2019 року у справі №911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі №911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі №922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі №908/554/19, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року у справі №646/6354/19.

З наведеного вище вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі №635/8494/20, провадження №61-9972св22.

Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

Також у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі №509/4515/18 (провадження №61-4953св20) зроблено висновок, що: «Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. При цьому тільки наявність усіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ».

Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі №210/7480/21 (провадження №61-9483св22).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь установленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі №917/1307/18).

Матеріали справи свідчать про те, що за результатами експертизи лічильника газу, проведеної за участю споживача ОСОБА_2 , встановлено: наявні ознаки пошкодження (руйнування) захисного пломбування лічильника, існує доступ до відлікового механізму, гвинти кріплення лічильника не закручені та пошкоджені, інші пошкодження відсутні. За висновками комісії мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника (а.с.17).

На підставі цього позивачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника.

Водночас доказів того, що внаслідок зазначених пошкоджень витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу та умовою нарахування збитків від такого втручання, матеріали справи не містять.

Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності необлікованого (облікованого частково) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника.

Однак з даних, викладених в актах про виявлені порушення від 26.07.2019, про порушення від 26.07.2019 №000111 та про направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу від 26.07.2019, акті експертизи лічильника газу №660 від 02.08.2019, довідці №39-1-3/24328 від 02.08.2019, не вбачається, що лічильник газу РЛ G-6, заводський №100336, встановлений у споживача ОСОБА_1 , внаслідок виявлених працівниками позивача порушень не обліковував спожитий відповідачкою газ або що показання лічильника були викривлені (а.с.13-18).

Акт експертизи лічильника газу №660 від 02.08.2019 не містить таких показників позачергової повірки, як втрата тиску, герметичність, похибка лічильника за об`ємної витрати, а також показників лічильника після повірки. Відповідні графи не заповнені. Під час проведення експертизи здійснено лише зовнішній огляд лічильника, його робота не перевірялася.

Таким чином, вказане свідчить про відсутність достатніх доказів реального викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу.

Для підтвердження правомірності здійснених товариством донарахувань ОСОБА_1 об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ (лічильника газу) споживача, яке призвело до реального, а не уявного, викривлення даних обліку.

Так, згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем, для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести сукупність трьох складових цього правопорушення, а саме:

1)дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 
2)спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 
3)наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. 
При цьому тільки наявність усіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, яке призвело до викривлення обліку природного газу.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі №914/2384/17, від 14 квітня 2021 року у справі №509/4515/18 (провадження №61-4953св20).
Однак АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» не доведено того, що виявлені механічні пошкодження лічильника пов`язані з втручанням у його роботу, яке впливало б на результати вимірювання та призводило б до викривлення даних обліку природного газу.
Отже, належні, достатні та допустимі докази вчинення відповідачкою такого порушення, як несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника), у матеріалах справи відсутні. Позивачем не доведено наявності усіх складових цього правопорушення, зокрема наслідків (викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням у лічильник та діями відповідачки).
Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтований висновок суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно встановив правову природу заявленого позову, належним чином визначив характер спірних правовідносин та норми матеріального права, які підлягали застосуванню, повно і всебічно дослідив наявні у справі докази та надав їм належну оцінку відповідно до вимог статей 12, 13, 81, 89 ЦПК України, правильно встановив обставини справи, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам статей 263, 264 ЦПК України. Підстави для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, відсутні.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи апеляційної скарги цього висновку не спростовують. Тому відповідно до статті 375 ЦПК України апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції, а також для розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, немає.
Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» залишити без задоволення.
Рішення Харківського районного суду Харківської області від 01 вересня 2025 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду лише у випадках, передбачених п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України.
Повний текст судового рішення складений 20 липня 2026 року.

Головуючий – 
В.Б. Яцина
Судді - 
Ю.М. Мальований

О.В. Маміна.