ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
09 вересня 2026 року | Справа № 280/5523/26 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (69000, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Штабна, будинок 13, приміщення 23 ЄДРПОУ 42822115) до Тернопільської митниці (46400, Тернопільська обл., м. Тернопіль, вул. Текстильна, буд. 38, ЄДРПОУ 43985576) про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
04 червня 2026 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи “Електронний суд” надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (далі – позивач) до Тернопільської митниці (далі – відповідач) про визнання протиправним та скасування Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000366/1 від 28 травня 2026 року.
Позовні вимоги обґрунтовані з посиланням на порушення відповідачем вимог статей 53, 54, 55, 57, 58 Митного кодексу України при винесенні оскаржуваного рішення. Позивач вважає, що ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» під час митного оформлення надало усі необхідні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого товариством товару та протиправність оскаржуваного рішення. На підставі викладеного, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою суду від 08 червня 2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
22 червня 2026 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника Тернопільської митниці надійшов письмовий відзив на позов, в якому він заперечує проти доводів, викладених у позовній заяві, вважає позовну заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне. Під час здійснення митного контролю за ЕМД №26UA403070005925U4 від 25 травня 2026 року митницею опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено розбіжності. Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403070/2026/000366/1 від 28 травня 2026 року, у графі 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості та за рівнем, визначеним декларантом, оскільки декларантом не подано усіх додаткових документів, витребуваних митним органом згідно з статтею 53 МКУ. Як вбачається із вищенаведеного, за основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо раніше визнаної митним органом митної вартості. Таким чином, вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняте митницею відповідно до норм чинного законодавства, тому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.
Також, 22 червня 2026 року від представника Тернопільської митниці на адресу суду надійшло клопотання про призначення справи до розгляду у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 23 червня 2026 року у задоволенні вищезазначеного клопотання відмовлено.
У період з 03 серпня 2026 року по 02 вересня 2026 року суддя Татаринов Д.В. перебував у щорічній оплачуваній відпустці.
На підставі матеріалів справи, судом встановлено такі обставини.
01 серпня 2025 року ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (м. Дніпро) (Покупець) уклало з компанією «YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD» (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт №KL/5 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
На виконання вимог вищезазначеного контракту, з урахуванням Специфікації (Додатку) №2026-3 від 25 серпня 2025 року, Специфікації (Додатку) №2026-3-z від 25 серпня 2025 року та рахунку-фактури (інвойсу) №KL2026-3 від 22 грудня 2025 року було здійснено поставку товарів, загальна фактурна вартість - 37 444,02 доларів США. 
Митна вартість зазначеного товару, підприємством заявлена відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений у статті 58 Митного кодексу України. 
25 травня 2026 року позивачем до митного оформлення митну декларацію № 26UA403070005925U4, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: 
Товар №1 «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 48шт., марка - HORST, модель - 160B, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів - 709см3, потужність двигуна - 11,7кВт/16к.с, номери шасі/заводські номери: НОМЕР_1 (двигун НОМЕР_2 ); НОМЕР_3 (двигун НОМЕР_4 ); НОМЕР_5 (двигун НОМЕР_6 ); НОМЕР_7 (двигун НОМЕР_8 ); НОМЕР_9 (двигун НОМЕР_10 ); НОМЕР_11 (двигун НОМЕР_12 ); НОМЕР_13 (двигун НОМЕР_14 ); НОМЕР_15 (двигун НОМЕР_16 ); НОМЕР_17 (двигун НОМЕР_18 ); НОМЕР_19 (двигун НОМЕР_20 ); НОМЕР_21 (двигун НОМЕР_22 ); НОМЕР_23 (двигун НОМЕР_24 ); НОМЕР_25 (двигун НОМЕР_26 ); НОМЕР_27 (двигун НОМЕР_28 ); НОМЕР_29 (двигун НОМЕР_30 ); НОМЕР_31 (двигун НОМЕР_32 ); НОМЕР_33 (двигун НОМЕР_34 ); НОМЕР_35 (двигун НОМЕР_36 ); НОМЕР_37 (двигун НОМЕР_38 ); НОМЕР_39 (двигун НОМЕР_40 ); НОМЕР_41 (двигун НОМЕР_42 ); НОМЕР_43 (двигун НОМЕР_44 ); НОМЕР_45 (двигун НОМЕР_46 ); НОМЕР_47 (двигун НОМЕР_48 ); НОМЕР_49 (двигун НОМЕР_50 ); НОМЕР_51 (двигун НОМЕР_52 ); НОМЕР_53 (двигун НОМЕР_54 ); НОМЕР_55 (двигун НОМЕР_56 ); НОМЕР_57 (двигун НОМЕР_58 ); НОМЕР_59 (двигун НОМЕР_60 ); НОМЕР_61 (двигун НОМЕР_62 ); НОМЕР_63 (двигун НОМЕР_64 ); НОМЕР_65 (двигун НОМЕР_66 ); НОМЕР_67 (двигун НОМЕР_68 ); НОМЕР_69 (двигун НОМЕР_70 ); НОМЕР_71 (двигун НОМЕР_72 ); НОМЕР_73 (двигун НОМЕР_74 ); НОМЕР_75 (двигун НОМЕР_76 ); НОМЕР_77 (двигун НОМЕР_78 ); НОМЕР_79 (двигун НОМЕР_80 ); НОМЕР_81 (двигун НОМЕР_82 ); НОМЕР_83 (двигун НОМЕР_84 ); НОМЕР_85 (двигун НОМЕР_86 ); НОМЕР_87 (двигун НОМЕР_88 ); НОМЕР_89 (двигун НОМЕР_90 ); НОМЕР_91 (двигун НОМЕР_92 ); НОМЕР_93 (двигун НОМЕР_94 ); НОМЕР_95 (двигун НОМЕР_96 ). Календарний рік виготовлення - 2026. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»; 
Товар №2 «Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) грунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів грунту і вирівнювання поверхні поля: - Грунтофреза 130 (Kentavr 160B) - 48шт. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»; 
Товар №3 «Вироби з вулканізованої гуми, крім твердої, прокладки, сальники, ущільнювачі, шайби, тощо. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки:Ущільнювач капота гумовий DW 150R/RX/RN / Rubber hood seal DW 150R/RX/RN»; 
Товар №4 «Ланцюги шарнірні, роликові, сталеві. Призначені для передачі крутного моменту у вузлах сільськогосподарської техніки: Ланцюг приводний 19,05- 1ПР, N=20+1 грунтофрези 120 (KENTAVR 160B;200B) / Drive chain 19.05-1PR, N=20+1 for 120 mm rotary tiller (KENTAVR 160B; 200B)»; 
Товар №5 «Пружини спіральні з чорних металів. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Пружина педалі зчеплення поворотна (L=65мм.) Kentavr 160B / Clutch pedal return spring (L=65mm) Kentavr 160B»; 
Товар №6 «Арматура кріплення з недорогоцінних металів, що використовуються для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Кронштейн кріплення гідроциліндра ґрунтофрезу 120 (Kentavr 160B/200B) / 120 Rotary Tiller Hydraulic Cylinder Mounting Bracket (Kentavr 160B/200B) Кронштейн кріплення сидіння KENTAVR 160B / Seat mounting bracket for KENTAVR 160B»; 
Товар №7 «Частини, призначені виключно або переважно для двигунів товарної позиції 8407 або 8408. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Бак паливний НОМЕР_97 -2 (ZS1105NML) / DD1105VE2 Fuel Tank (ZS1105NML)»; 
Товар №8 «Силові установки та двигуни гідравлічні: лінійної дії (циліндри). Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Гідроциліндр 2-х сторонньої дії L=300mm KENTAVR 160B / Double-acting hydraulic cylinder L=300mm KENTAVR 160B»; 
Товар №9 «Підшипники кулькові, зовнішнім діаметром більше 30мм, призначені для зменшення тертя у вузлах сільськогосподарської техніки. Кулькові, радіальні, однорядні: Підшипник 50205 (6205N) кульковий радіальний / 50205 (6205N) radial ball bearing Підшипник 6206N(50206) кочення / 6206N (50206) rolling bearing»; 
Товар №10 «Зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо. Запасні частини до мототехніки, не військового призначення: Зірочка однорядна (Z=12,d=24mm,шпонка) ґрунтофрези 120 (KENTAVR 160B;200B) / Single-row sprocket (Z=12, d=24 mm, key) for 120 mm rotary tiller (KENTAVR 160B; 200B)»; 
Товар №11 «Електроприлади для запалювання або пуску двигунів внутрішнього згоряння із запаленням від іскри або компресійним методом, стартери напругою 12V. Запасні частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Стартер редукторний QDJ159 4кВт D75мм 12зуб НОМЕР_98 -2 / QDJ159 4kW Reduction Starter D75mm 12-Tooth DD1115VE-2»; 
Товар №12 «Прилади освітлювальні або візуальної сигналізації. Запасні частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Покажчик тиску масла (механіч) 10КПа KENTAVR 160B / KENTAVR 160B Oil Pressure Gauge (Mechanical) 10KPa Фара в зборі R195 / R195 Headlight Assembly Фара задня додаткова KENTAVR 160B / Additional rear light for KENTAVR 160B»; 
Товар №13 «Вимикачі та перемикачі для напруги не більш як 60В кнопкові. Запасні частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Включення сигналу гальмування KENTAVR 160B / KENTAVR 160B Brake Light Switch»; 
Товар №14 «Частини та пристрої для кузовів моторних транспортних засобів товарних позицій 8701. Для ремонту і технічного обслуговування мототехніки, не військового призначення: Грати капота в зборі з бічними покажчиками поворотів DW 160LXL / Hood grille assembly with side turn signals DW 160LXL Полік трактора Kentavr 160B / Kentavr 160B tractor floor Кожух захисний приводного ланцюга 120 (KENTAVR 160B; 200B) / 120 Drive Chain Protective Cover (KENTAVR 160B; 200B) Крило переднє ліве Kentavr 240/244/350BP / Front left fender for Kentavr 240/244/350BP Крило переднє праве Kentavr 240/244/350BP / Front right fender for Kentavr 240/244/350BP»; 
Товар №15 «Колеса ходові моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705, їх частини та приладдя. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Диск 6,50-16 (5шпильок) DW 150RX / DW 160LXL / 6.50-16 disc (5 studs) DW 150RX / DW 160LXL».
Разом із митною декларацією позивачем надано документи на підтвердження заявленої митної вартості товару та транспортних витрат (графа 44 МД): декларація митної вартості; Зовнішньоекономічний контракт №KL/5 від 01 серпня 2025 року; Специфікація №2026-3 від 25 серпня 2025 року; Специфікація №2026-3-z від 25 серпня 2025 року; Рахунок-фактура (інвойс) №KL2026-3 від 22 грудня 2025 року; Пакувальний лист б/н від 22 грудня 2025 року; Сертифікат походження товару №C26MACXQ8W060035 від 25 лютого 2026 року; транзитний документ №000136644 від 14 квітня 2026 року; Технічні характеристики товару від 22 грудня 2025 року; Список номерів шасі від 22 грудня 2025 року. Для підтвердження транспортних витрат до місця ввезення товару на митну територію України підприємство надало митниці: Договір на перевезення зовнішньоторговельних вантажів №0303/912/25 від 03 березня 2025 року; Заявку на перевезення №62 від 29 грудня 2025 року; Коносамент №BW25121155 від 05 січня 2026 року; Залізничну накладну №01699 від 09 березня 2026 року; Рахунок-фактуру на оплату перевезення №G260304-14 від 04 березня 2026 року; Акт виконаних робіт б/н від 17 березня 2026 року; Довідку про транспортні витрати б/н від 04 березня 2026 року. 
Автоматизованою системою митного оформлення “Інспектор” згенеровано форми митного контролю та необхідні до виконання митні процедури:
«000 Інформаційне повідомлення - за участі фізичної особи (графа 54 МД) наявні протоколи про порушення митних правил. Розглянути питання щодо посилення митного контролю з метою недопущення повторних порушень»; 
«101-1 Витребування оригіналів документів або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів - по агенту з митного оформлення (гр. 54 МД) відсоток відмовлених та/або відкликаних митних декларацій складає 42 % за останній місяць. Звернути увагу на правильність заповнення митної декларації та відповідність задекларованих відомостей щодо фактичних даних про вантаж»; 
«103-1 Перевірка поданих документів та відомостей (у тому числі наданих на вимогу митного органу) на предмет розбіжностей (невідповідностей) у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи інших документах (їх електронних копіях) - по агенту з митного оформлення (гр. 54 МД) відсоток відмовлених та/або відкликаних митних декларацій складає 42 % за останній місяць. Звернути увагу на правильність заповнення митної декларації та відповідність задекларованих відомостей щодо фактичних даних про вантаж»; 
«105-2 Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів підрозділом митного оформлення - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару.»; 
«106-2 Витребування документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товарів - Індикатори ризику: пункт 3.3.2. – наявні в базі даних митного органу, митні оформлення ідентичного товару за ціною вищою ніж заявлена в даній МД»; 
«107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД підрозділом митного оформлення - перевірити відповідність заявленого опису товару та наведеної вище інформації про можливі товари «прикриття»/«ризику». Якщо опис товару співпадає з вищенаведеним, то при випуску товарів у вільний обіг провести перевірку правильності класифікації»; 
«108-3 Витребування документів та/або відомостей, необхідних для підтвердження заявлених кодів товарів згідно з УКТЗЕД - перевірити відповідність заявленого опису товару та наведеної вище інформації про можливі товари «прикриття»/«ризику». Якщо опис товару співпадає з вищенаведеним, то при випуску товарів у вільний обіг провести перевірку правильності класифікації»; 
«111-5 Перевірка правильності справляння митних платежів, контроль правильності обчислення, своєчасності та повноти їх сплати - по агенту з митного оформлення (гр. 54 МД) відсоток відмовлених та/або відкликаних митних декларацій складає 42 % за останній місяць. Звернути увагу на правильність заповнення митної декларації та відповідність задекларованих відомостей щодо фактичних даних про вантаж»; 
«114-6 Контроль дотримання вимог законодавства у сфері державного експортного контролю щодо переміщення та/або випуску товарів - можливий ризик ухилення від дозвільного порядку переміщення товарів, що підлягають державному експортному контролю. Забезпечити ретельну перевірку поданих і заявлених у гр.44 МД документів (витребувати документи, зазначені у гр.44 МД – у разі, якщо зазначені документи не були надані). У разі потреби – здійснити ідентифікацію товарів, в тому числі перевірку маркування на товарах; характерні ознаки, важливі для ідентифікації, зафіксувати шляхом цифрової фотозйомки». 
Митниця направила уповноваженій особі повідомлення з вимогою надання додаткових документів а саме: транспортних (перевізних) документів, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - копію митної декларації країни відправлення; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; - каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару.
На вимогу митного органу позивачем 25 травня 2026 року направлено лист №250503, Товариство надало митниці банківські платіжні інструкції №598 від 23 лютого 2026 року, №652 від 11 березня 2026 року, виписки з банківського рахунку за лютий, березень 2026 року. Також, вказаним листом митницю повідомлено, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловлено прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
За результатами розгляду поданих позивачем документів, митницею винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA403070/2026/000366/1 від 28 травня 2026 року, відповідно до якого зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості товару, у зв`язку з тим, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не надано документів, що підтверджують митну вартість товару.
З урахуванням положень пункту 2 частини 3 статті 52 МК України позивачем подано ЕМД №26UA403070006234U2 від 29 травня 2026 року при цьому сплачено вартість донарахованих митних платежів відповідно до спірного рішення про коригування митної вартості товарів, товар випущено у вільний обіг. 
Не погодившись з рішенням про коригування митної вартості № UA403070/2026/000366/1 від 28 травня 2026 року року позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 МК України).
Згідно з частиною 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Відповідно до частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Згідно з частиною 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно частини 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною 1 статті 52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;
2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Згідно з частиною 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина 2 статті 53 МК України).
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина 5 статті 53 МК України).
За правилами частини 6 статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Частиною 1 статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до частини 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Згідно з частини 3 статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Частиною 6 статті 54 МК України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За положеннями частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
При цьому, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (частина 2 статті 55 Митного кодексу України).
За визначенням, наведеним у частині 1 статті 256 МК України, відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
Відповідно до частини 12 статті 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.
Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у статті VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі “Оцінка товарів для митних цілей”, згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.
При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.
Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
З огляду на наведені норми, суд також зазначає, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.
При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх передбачених статтею 53 МК документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості лише у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації про митну вартість товару.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом у подібних правовідносинах, зокрема, але не виключно, у постановах від 02 липня 2019 року (справа №804/1416/16), від 02 червня 2022 року –(справа № 460/2674/20) від 24 березня 2026 року (справа № 520/458/25), від 26 червня 2026 року (справа №520/13182/2020), тощо.
Необхідно також зауважити, що Законом України №227-V від 05 жовтня 2006 року "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур" Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м.Брюсселі, в тому числі Додатку I та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).
Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А "Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки)" у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.
Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 "Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі" 26-29 березня 2001 року вимагають, щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.
Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18 травня 1973 року: "На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства".
Отже, митний орган може додатково вимагати лише ті документи, які можуть усунути обґрунтовані сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару.
Вирішуючи даний спір, суд зазначає, що відповідно до встановлених обставин справи, за результатами розгляду поданих позивачем документів Митниця направляла декларанту повідомлення про необхідність подання додаткових документів, водночас вказане повідомлення не містило жодної інформації про виявлені розбіжності у поданих документах, у тому числі, що стосуються складових митної вартості.
Крім того, суд вважає, що вказані митним органом в оскаржуваному рішенні розбіжності в поданих документах не могли бути підставою для витребування додаткових документів та коригування заявленої позивачем митної вартості товару, оскільки подані позивачем для митного оформлення товару документи були достатніми для підтвердження задекларованої митної вартості і у своїй сукупності не викликали сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації про ціну товару та інші складові митної вартості.
Відносно доводів відповідача з приводу неповноти включення витрат пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України суд встановив наступне. 
Так, відповідачем вказано, що у наданих до митного оформлення документах відсутні відомості щодо вартості витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів.
У спірному випадку, транспортування контейнерів в Україну через порт Гданськ здійснюється двома видами транспорту морським транспортом від портів Китаю до порту Гданськ, де здійснюється перевантаження контейнерів на автомобільний або залізничний транспорт і подальше перевезення наземними видами транспорту до кордону України і по території України.
У заявці на перевезення №62 від 29 грудня 2025 року, яка є невід`ємною частиною Договору на перевезення зовнішньоторговельних вантажів №0303/912/25 від 03 березня 2025 року та узгоджує умови саме для цієї партії товару, Сторони зафіксували вартість послуг. У графі вартості зазначено фіксовану суму, яка погоджена сторонами як для даного маршруту. Проміжок часу між вивантаженням контейнерів з судна та їх подальшим завантаженням на залізничний транспорт обумовлений технологічними процесами порту та графіком руху потягів. Даний період повністю покривається терміном «вільного часу» (free time) на терміналі, який надається експедитору/лінії для обробки транзитних вантажів і не тарифікується як додаткова платна послуга зберігання для Клієнта.
Рахунок за перевезення №G260304-14 від 04 березня 2026 року та акт виконаних послуг від 17 березня 2026 року, складені Перевізником за фактом завершення перевезення, містять перелік наданих послуг. В описовій частині цих документів зазначено призначення платежу: «фрахт з урахуванням перевантаження», що прямо підтверджує включення витрат на навантажувально-розвантажувальні роботи до заявленої вартості. Перевізник не виставив клієнту жодних додаткових рахунків за зберігання вантажу.
Отже, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів не є додатковими чи непідтвердженими, а були включені декларантом до митної вартості у складі загальної ставки фрахту. Додаткова плата за зберігання контейнера в порту призначення експедитором не нараховувалась.
Верховний Суд у постанові від 31 травня 2019 року по справі №804/16553/14 дійшов висновку, що у разі, якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Таким чином, зауваження митного органу щодо ненадання документів, що підтверджують транспортні витрати по всьому маршруту, є необґрунтованими та безпідставними.
Щодо зауваження відповідача про те, що на запит митного органу декларантом не надано експортну декларацію відправника, яка надала б можливість митному органу впевнитися у заявлених відомостях про зовнішньоекономічну операцію, таких як судно перевезення, порт відправлення, порт призначення, відправник, отримувач, дата здійснення експортної операції, вагові, кількісні та вартісні характеристики товарів тощо, суд зазначає наступне.
Суд враховує, що правовідносини між сторонами регулюються Контрактом № KL/5 від 01 серпня 2025 року. Пунктом 3.6 Контракту визначено вичерпний перелік документів, які Продавець зобов`язаний надати Покупцю (рахунок-фактуру (інвойс), морський коносамент, пакувальний лист, сертифікат походження), серед яких експортна декларація відсутня.
Суд наголошує, що декларант позбавлений правових підстав вимагати від контрагента-нерезидента документи, надання яких не передбачено умовами зовнішньоекономічної угоди, особливо якщо такі документи є внутрішніми формами звітності перед митними органами іноземної держави.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду висловленій в постанові від 19 березня 2019 року по справі №810/4116/17 щодо неподання декларації країни відправлення: «Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару».
Суд зазначає, що зазначені відповідачем зауваження жодним чином не впливають на заявлену митну вартість товарів, а тому не можуть бути підставою як для витребування додаткових документів так і для коригування митної вартості товарів. Саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
При цьому, частина 5 статті 53 МК України прямо забороняє вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Умовами пункту 3.6 Контракту передбачено, що продавець протягом 10-ти календарних днів з моменту відвантаження партії товару продавець зобов`язаний вислати на юридичну адресу покупця вказану в пункті 11.2 Контракту оригінали наступних документів англійською мовою: рахунок-фактуру (інвойс) на заявлену партію товару з підписом (підпис не є обов`язковим) і печаткою продавця (3 оригінали); морський коносамент (3 оригінали) або телекс-реліз; пакувальний лист з підписом (підпис не є обов`язковим) і печаткою продавця (3 оригінали), сертифікат походження (1 оригінал і копія).
Таким чином, сторонами узгоджений перелік документів, які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація країни відправлення відсутня.
Верховний Суд в постанові від 19 березня 2019 року по справі №810/4116/17 висловив наступну правову позицію: «Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару».
За таких обставин, зауваження митниці про обов`язковість надання копії митної декларації країни відправлення для підтвердження заявленої митної вартості протирічать положенням Митного кодексу України.
Окрім того, суд зазначає, що відповідачем в межах розгляду даної адміністративної справи не обґрунтовано чому документи, надані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. 
За таких обставин суд дійшов висновку, що позивач надав митному органу усі необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товару, проте, митним органом необґрунтовано витребувано додаткові документи, а вказані в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості недоліки у поданих позивачем документах спростовані в ході судового розгляду справи.
Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
2) другорядні:
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
Разом з тим суд встановив, що надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а також заявлену митну вартість, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як не довів і правових підстав для застосування другорядного методу.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем для оформлення товару за першим методом надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження митної вартості товару за ціною договору, а митним органом безпідставно витребувано у позивача додаткові документи та необґрунтовано застосовано другорядний метод визначення митної вартості товару, а тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є протиправним та підлягає скасуванню. 
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням з`ясованих обставин та досліджених письмових доказів суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статі 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір в розмірі 3922,10 грн. згідно платіжної інструкції №2907709860 від 03 червня 2026 року, інших судових витрат не заявив.
Отже, у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3922,10 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246 КАС України, суд, –
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000366/1 від 28 травня 2026 року.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3922,10 грн. (три тисячі дев`ятсот двадцять дві гривні 10 копійок).  
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені статтею 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено 09 вересня 2026 року. 

Суддя Д.В. Татаринов