Харківський окружний адміністративний суд
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
23 липня 2026 року № 520/33934/25 

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді – Бадюкова Ю.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) у приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом 
Товариства з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" (вул. Сонячна, буд. 1-А, с. Шелестове, Богодухівський р-н, Харківська обл., 63131, код ЄДРПОУ 30956923)
до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495)
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" (далі по тексту – позивач, ТОВ " Коломацьке ХПП", товариство) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту – відповідач, ГУ ДПС у Харківській області, ГУ ДПС, контролюючий орган, владний суб`єкт, орган публічної адміністрації), в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.11.2025 року № 0/52221/0415 про застосування штрафних санкцій у розмірі 0,92 грн.;
- судові витрати покласти на відповідача. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що податкове повідомлення-рішення від 19.11.2025 року № 0/52221/0415, яким контролюючим органом до платника податків застосовано штраф у розмірі 0,92 грн. за несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної було прийнято на підставі висновків акту перевірки №43644/20-40-04-15-03/30956923 від 19.11.2025 р., котрі є хибними та помилковими, а прийняте ППР – незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки розрахунки коригування до податкових накладних котрі передбачають зменшення суми компенсації вартості товару та товариством від постачальників було отримано пізніше дати їх виписки, про що свідчать Повідомлення до РК «Властивості документа Додаток № 2», Повідомлення до РК «Отримання документу Додаток № 2», на підтвердження фактичної дати отримання РК від контрагентів.
Водночас, як зазначає позивач, він дотримався вимог абзацу 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України, згідно якого для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Також при винесенні спірного податкового повідомлення - рішення контролюючий орган не взяв до уваги те, що на час дії воєнного стану в Україні, граничний строк для реєстрації податкових накладених/ розрахунків коригування до податкових накладних змінено, у зв`язку із чим строки реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних подовджено.
Позивач не погоджується із прийнятим податковим повідомленням - рішенням та вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05 січня 2025 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.
Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.
Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. 
Отже, квитанція про реєстрацію податкових накладних формується в автоматизованому режимі без втручання в автоматичну роботу Єдиного реєстру податкових накладних.
Підтвердженням про прийняття податкової накладної в ЄРПН є квитанція, дата та час зафіксовані у квитанції є датою та часом надсилання податкової накладної в електронному вигляді до ДПС.
Отже, спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та таким, що винесене відповідно до вимог чинного законодавства та підстав для задоволення позову не вбачається.
Представником позивача до суду надано відповідь на відзив, в якій позивач не погоджується із доводами, викладеними у Відзиві на позовну заяву та вказав, що наведені Відповідачем твердження, жодним чином не спростовують доводи, викладені у позові, щодо наявності підстав для визнання протиправним і скасування ППР. Просив суд задовольнити позов.
Судом встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю «Коломацьке ХПП» зареєстроване юридичною особою у відповідності до чинного законодавства України в Єдиному державному реєстрі ЮО, ФО-П та ГФ за № 100462107002000242, зареєстровано платником податку на додану вартість, свідоцтво № 200643351 , основний вид діяльності за КВЕД: 10.61 – виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості.
Як встановлено з матеріалів справи та підтверджується копіями роздруківки скріншотів файлів Повідомлення до РК «Властивості документа Додаток № 2», Повідомлення до РК «Отримання документу Додаток № 2» позивач 18.11.2024 року отримав від ТОВ «СМ Спецодяг Україна» розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 18.10.2024 № 51 до податкової накладної від 08.10.2024 р. № 10 на суму коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту «-46, 01». 
Зазначений РК від 18.10.2024 № 51 до податкової накладної від 08.10.2024 р. № 10 було зареєстровано в ЄРПН 18.11.2024, що підтверджується копією квитанції №1, якою підтверджено доставку документ до центрального рівня ДПС України 18.11.2024 в 14:39:35 та прийняття документу : розрахунок коригування від 18.10.2024 № 51 зареєстровано у Єдиному реєстрі податкових накладних.
На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу 1, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу II Податкового кодексу України, посадовими особами контролюючого органу було проведено камеральну перевірку дотримання порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за результатами якої було складено акт №43644/20-40-04-15-03/30956923 від 19.11.2025 р. «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: жовтень 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" п. н. 30956923.» (далі по тексту – акт перевірки).
Згідно висновку акту перевірки контролюючим органом встановлено порушення ТОВ граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено пункт 201.10 статті 201, Податкового Кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI зі змінами та доповненнями.
Зокрема в акті зазначено наступний «Перелік податкових накладних/розрахунків коригування, термін реєстрації яких порушено/незареєстровано»: 
1. № 51, дата виписки - 18.10.2024, дата реєстрації – 18.11.2024, граничний термін реєстрації – 04.11.2024, кількість днів протермінування – 14, сума ПДВ- (-46, 01) грн., обсяг постачання (без ПДВ) – (-230, 05);
На підставі висновків акту перевірки №43644/20-40-04-15-03/30956923 від 19.11.2025 р. контролюючим органом було сформовано та направлено позивачу податкове повідомлення-рішення від 19.11.2025 року № 0/52221/0415 про застосування штрафних санкцій у розмірі 0,92 грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних. 
Вказане податкове повідомлення-рішення ТОВ «Коломацьке ХПП» оскаржило до ДПС України в адміністративному порядку шляхом подання скарги від 02.12.2024 № КХПП/ППР-0415 (вх. ДПС №6559/С/6 від 02.12.2025).
Рішенням про результати розгляду скарги №36229/6/99-00-06-03-01-06 від 18.12.2025 р., яким скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення - рішення від 19.11.2025 року № 0/52221/0415 - без змін.
Не погодившись із зазначеним ППР від 19.11.2025 року № 0/52221/0415 позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.
При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних.
За приписами ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу (абз. 2 п. 76.3. ст. 76 ПКУ).
Згідно пункту 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Пунктом 86.2 статті 86 ПК України, установлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.
Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника;
дата отримання платником податку товарів/послуг (п. 198.2. ст. 198 ПКУ).
Згідно з п.198.3 статті 198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Відповідно до п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Згідно п. 201.1 ст. 201 ПКУ на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. 
Відповідно до п.201.7 ст. 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).
Пунктом 11 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень ПК України передбачено, що з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Абзацом 1 пункту 201.10 ст.201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Абзацом 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Поряд з тим, Законом України "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 р. № 2876-ІХ (далі - Закон № 2876-ІХ), який набрав чинності 08.02.2023 р., окрім іншого, доповнено підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України пунктом 89 такого змісту:
"89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Стосовно обставин реєстрації заявником в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригувань до податкових накладних суд зазначає, що згідно з п.192.1 ст.192 Податкового кодексу України указано, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Водночас, Кодексом не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування. Тому, з метою недопущення помилок при складанні податкової звітності та уникнення непорозумінь при обрахунку у системі електронного адміністрування ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН (SПеревищ), доцільно реєстрацію розрахунків коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг здійснювати згідно з п. 201.10 ст. 201 Кодексу з урахуванням термінів, визначених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
Слід зауважити, що постачальник товарів/послуг може передавати складений ним розрахунок коригування, на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, отримувачу (покупцю) таких товарів/послуг, будь-яким способом (флеш-носієм, електронною поштою, тощо).
У спірних правовідносинах розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 18.10.2024 № 51 до податкової накладної від 08.10.2024 р. № 10 на суму коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту «-46, 01», складений ТОВ «СМ Спецодяг Україна» та отриманий позивачем 18.11.2024 року, зареєстрований ТОВ «Коломацьке ХПП» в ЄРПН 18.11.2024.
Відтак, до настання події фізичного отримання заявником складеного постачальником вказаного розрахунку коригування позивач не мав фізичної змоги виконати обов`язок з приводу реєстрації цих розрахунків коригування в Реєстрі.
Суд відзначає, що чинним законодавством України на момент виникнення спору не було визначено порядку обігу розрахунків коригування від постачальника до позивача.
За правовою позицією, сформульованою у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023р. у справі №916/3027/21, суд не знаходить юридично умотивованим та документально доведеним судження контролюючого органу про невиконання позивачем обов`язку з приводу реєстрації в Реєстрі складених постачальниками розрахунків коригування, позаяк відповідачем не надано та не відображено в акті перевірки належних та допустимих, достатніх та достовірних у розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАС України доказів стосовно календарної дати фізичного отримання заявником розрахунків коригування та порушення строків їх реєстрації.
Пунктом 201.10 ст.201 Податкового кодексу України чітко визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відтак, за матеріалами справи суд не знаходить підстав для висновку про вчинення заявником порушення п. 201.10 ст.201 Податкового кодексу України за епізодом вказаного вище розрахунку коригувань до податкової накладної, позаяк дефект у належній реалізації суб`єктом владних повноважень управлінської функції контролю в частині достовірного з`ясування календарної дати фізичного отримання заявником розрахунків коригувань до податкових накладних призводить до невірного обрахунку тривалості затримки, що є обов`язковим елементом як складу податкового правопорушення, так і механізму обчислення суми штрафу.
З огляду на відсутність у відповідача відомостей про дату отримання покупцем спірних розрахунків коригування і надання позивачем даних про час отримання позивачем розрахунків коригування від продавця, суд констатує недоведеність податковим органом порушення позивачем строків реєстрації по перерахованим вище розрахункам коригування.
Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 23.01.2025 у справі №280/4889/24.
До того ж, як вже зазначалося вище правовий висновок відносного того, що роздруківки скріншотів файлів спеціалізованого програмного забезпечення - комп`ютерної програми “M.E.Doc” та особистого кабінету платника податків є належними та допустимими доказами на підтвердження факту отримання документів та направлення на реєстрацію електронного документа було висловлено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 22.11.2021 у справі № 160/10558/19 та від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.
З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позивач виконав свій обов`язок щодо реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН у належний спосіб та у строк, встановлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України.
За приписами пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Аналіз зазначеної норми дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбачених статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.
Отже, позивач вжив заходів щодо реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування у строк, встановлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України та їх фактична реєстрація відбулася, про що зазначено в акті перевірки та підтверджується матеріалами справи.
З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивачем вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН. На думку суду, вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації зазначених РК є відсутньою, що відповідно виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини. З урахуванням наведеного висновки контролюючого органу про порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН є необґрунтованими та безпідставними.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм та встановлених обставин, суд доходить висновку про те, що контролюючим органом здійснено безпідставний розрахунок суми штрафу, що в свою чергу свідчить невідповідність спірного податкового повідомлення-рішення критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, та вказує про його протиправність.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про не відповідність оскаржуваного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що наявні підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Положеннями частини 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки адміністративний позов підлягає до задоволення, то сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" (вул. Сонячна, буд. 1-А, с. Шелестове, Богодухівський р-н, Харківська обл., 63131, код ЄДРПОУ 30956923) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – задовольнити у повному обсязі.
Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 19.11.2025 року № 0/52221/0415 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" штрафних санкцій у розмірі 0,92 грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Коломацьке хлібоприймальне підприємство" (вул. Сонячна, буд. 1-А, с. Шелестове, Богодухівський р-н, Харківська обл., 63131, код ЄДРПОУ 30956923) сплачену суму судового збору в розмірі 2422, 40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495).
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Повне рішення складено 23.07.2026 р.

Суддя Бадюков Ю.В.