ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА	

справа № 753/10576/26
провадження № 2-а/753/211/26
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2026 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Овчар В. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача: Качковський А. С., до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, представник відповідача: Камінська Ж. О., про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

08.05.2026 ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивачка), від імені якої діє представник Качковський А. С., звернулася до суду з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також - ЦМУ ДПС по роботі з ВПП) про визнання протиправною постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) від 30.04.2026 № 257/31-00-04-01-04-26, скасування цієї постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення. 
Вимоги позову обґрунтовані тим, що рішення відповідача про застосування до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (далі також - ДП «Агенція оборонних закупівель», платник) штрафних санкцій та нарахування пені, які послугували підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення та винесення оспорюваної постанови, оскаржуються у встановленому законом порядку у контролюючому органі вищого рівня. Державна податкова служба України ще не прийняла рішення за результатами розгляду скарги, а відтак факт порушень не є встановленим та не підтверджений належними та допустимими доказами. До того ж порушення, за які позивачку як головного бухгалтера ДП «Агенція оборонних закупівель» піддано адміністративному стягненню, полягають у помилковій сплаті сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі також - ЄСВ) на неналежний рахунок, що не спричинило збитки для бюджету. Такі порушення за усталеною практикою Верховного Суду не можуть бути підставою для притягнення платника податків до відповідальності за несплату чи несвоєчасну сплату ЄСВ. З огляду на викладене в діях позивача відсутні подія та склад адміністративного правопорушення. Окрім того щодо частини правопорушень, вчинених у вересні-жовтні 2025 р., закінчились строки накладення адміністративного стягнення. 

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2026 для розгляду справи визначено суддю Сирбул О. Ф.

Суддя Сирбул О. Ф. заявила самовідвід у розглядуваній справі з підстав порушення порядку визначення судді для розгляду справи, про що 15.05.2026 постановила ухвалу. 

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.05.2026 справу передано для розгляду судді Трусовій Т. О.

Ухвалою судді від 15.05.2026 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання 04.06.2026.

08.05.2025 від Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти вимог позову, які мотивовані тим, що факт вчинення позивачкою адміністративного правопорушення є повністю доведеним, а оспорювана постанова винесена у відповідності до чинного законодавства. Відповідач зазначив, що відповідно до абзацу 1 частини восьмої статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платники зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця. Водночас ДП «Агенція оборонних закупівель», маючи об`єктивну можливість для дотримання зазначених правил, несвоєчасно зарахувало кошти на належні рахунки Казначейства за серпень і вересень 2025 р. та лютий 2026 р., у зв`язку з чим стосовно головного бухгалтера підприємства Ільчук І. А. було законно складено протокол про адміністративне правопорушення та у подальшому винесено постанову про накладення на неї адміністративного стягнення. 

Заслухавши в судовому засіданні представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.
14.04.2026 головним державним інспектором ЦМУ ДПС по роботі з ВПП Нікуліною О. М. складено протокол про адміністративне правопорушення № 202/31-00-04-01-04-26 стосовно головного бухгалтера ДП «Агенція оборонних закупівель» ОСОБА_1 про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 165-1 КУпАП.
Згідно з даними цього протоколу встановлено несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування, а саме: за серпень 2025 р. в сумі 631 793,11 грн, термін сплати 22.09.2025, фактично сплачено 24.09.2025, 25.09.2025, 26.09.2025, 30.09.2025, 01.10.2025, 02.10.2025, 03.10.2025; за вересень 2025 р. в сумі 673 281,69 грн, термін сплати 20.10.2025, фактично сплачено 21.10.2025, за лютий 2026 р. в сумі 5 835,84 грн, термін сплати 20.03.2026, фактично сплачено 23.03.2026, чим порушено пункт 8 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (зі змінами і доповненнями).
Постановою заступника начальника ЦМУ ДПС по роботі з ВПП Прокопенко О. М. від 30.04.2026 № 257/31-00-04-01-04-26 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 165-1 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 2 040 грн. 
Викладені у цій постанові обставини вчиненого ОСОБА_1 правопорушеннявідповідають змісту протоколу про адміністративне правопорушення.

Надаючи оцінку доводам позову про неправомірність оспорюваної постанови, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За правилом, визначеним частиною другою статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина перша статті 9 КУпАП).
Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність подіїта складу адміністративного правопорушення (пункт 1 статті 247 КУпАП). 
Подіюадміністративного правопорушення утворюють обставини вчинення особою діяння (дії чи бездіяльності), що відбувається у певному часі, місці та певним способом, а склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.
Частиною четвертою статті 165-1 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у тому числі авансових платежів, у сумі більше трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від вісімдесяти до ста двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Отже вказана стаття є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає порушення, а для повного визначення його змісту відсилає до інших нормативно-правових актів.
У спірних правовідносинах таким нормативно-правовим актом є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі також - Закон № 2464-VI), який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку. 
Згідно з частиною восьмою статті 9 цього Закону платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця. 
У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом (частина одинадцята статті 9 Закону № 2464-VI).
Відповідно до статті 234-2 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов`язаних, зокрема, з порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнобов`язкове державне соціальне страхування, віднесено до компетенції податкових органів, діяти від імені яких мають право керівники податкових органів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.
Оспорювана постанова складена заступником начальника ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, тобто особою, уповноваженою на розгляд вказаної справи.
За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, іншими документами.
Відповідно до частини шостої статті 9 Закону № 2464-VI для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному податковому органу. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску.
За обставинами справи установлено, що належні до сплати ДП «Агенція оборонних закупівель» суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за серпень, вересень 2025 р. та за лютий 2026 р. хоча і були сплачені у встановлений частиною восьмою статті 9 Закону № 2464-VI строк, внаслідок помилки в реквізитах їх перерахування здійснено на неналежний рахунок 3556.
Саме у цьому і полягає суть правопорушення, за вчинення якого головного бухгалтера ДП «Агенція оборонних закупівель» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності.
Пунктом 5 Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5 (далі також - Порядок) передбачено, що у випадку помилкової сплати сум єдиного внеску та/або застосованих фінансових санкцій на неналежний рахунок 3556 та виникнення недоїмки здійснюється повернення коштів.
Для повернення сум єдиного внеску та/або сум застосованих фінансових санкцій, помилково сплачених на неналежний рахунок 3556, платник має подати контролюючому органу за місцем обліку заяву про повернення помилково сплачених коштів з рахунків 3556 за формою разом з копією розрахункового документа (квитанції, платіжного доручення тощо), що підтверджує сплату коштів на рахунок 3556 (пункт 6 Порядку). 
Згідно з пунктами 9, 13 Порядку контролюючий орган у строк не більше ніж десять робочих днів з дати надходження заяви перевіряє надану платником інформацію та формує висновок про повернення коштів з рахунків 3556 за формою. Розрахунковий документ на перерахування коштів на відповідний рахунок 3556 орган ДПС формує на підставі такого висновку у строк не пізніше ніж три робочих дні з дня його отримання. 
Діючи за вищевказаною процедурою, ДП «Агенція оборонних закупівель» подало до ДПС відповідні заяви про повернення помилково сплачених коштів з копіями платіжних інструкцій, що мало наслідком зарахування сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за серпень та вересень 2025 р. на правильний бюджетний рахунок.
Разом з тим заява платника від 06.04.2026 про повернення помилково сплаченої суми ЄСВ за лютий 2026 р. дотепер не розглянута. 
За фактами помилкової сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на неналежний рахунок відповідач прийняв рішення про застосування до ДП «Агенція оборонних закупівель» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 31.03.2026 № 642/Ж10/31-00-04-01-04-23 на загальну суму 266 675,72 грн та № 643/Ж10/31-00-04-01-04-23 на загальну суму 1 184,68 грн.
Зазначені рішення за своєю юридичною природою і є тими остаточними рішеннями контролюючого органу, які фіксують факт несвоєчасної сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та покладають на платника обов`язок сплатити визначену у них суму грошового зобов`язання (у даному випадку - штрафну санкцію та пеню), тобто породжують для нього відповідні правові наслідки.
Саме тому законодавець передбачив можливість оскарження таких рішень як в адміністративній процедурі (до контролюючого органу вищого рівня), так і до суду (пункт 4 частини першої статті 6 Закону № 2464-VI, стаття 56 Податкового кодексу України, стаття 19 Кодексу адміністративного судочинства України).
ДП «Агенція оборонних закупівель» не погодилось з рішеннями контролюючого органу про застосування до нього штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені і оскаржило їх до Державної податкової служби України (скарга від 07.04.2026).
На момент винесення оспорюваної постанови рішення за скаргою не було прийняте. На цю обставину позивачка посилалась у письмових запереченнях на протокол про адміністративне правопорушення, проте її доводи відповідач не взяв до уваги.
Адміністративна процедура оскарження рішення відповідача про застосування до ДП «Агенція оборонних закупівель» штрафних санкцій за порушення, за які позивачку піддано адміністративному стягненню, дотепер не завершена, а відтак факт наявності таких порушень не може вважатись доведеним.
До того за змістом диспозиції частини четвертої статті 165-1 КУпАП відповідальність посадових осіб за цією нормою настає лише у разі несплати або несвоєчасної сплати зазначених у ній обов`язкових платежів (внесків). Якщо ж внески були сплачені у визначений законодавством строк, але були допущені інші порушення, зокрема, мав місце факт помилкової сплати ЄСВ на неналежний бюджетний рахунок, такі дії не утворюють об`єктивну сторону цього правопорушення. 
Таке розуміння судом об`єктивної сторони розглядуваного адміністративного правопорушення ґрунтується на буквальному тлумаченні зазначеної норми та узгоджується з положеннями пунктів 5, 6, 9, 13 Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та підпункту 112.8.8-1. пункту 112.8. статті 112 Податкового кодексу України, згідно з яким помилкова сплата платником податків грошового зобов`язання на інший бюджетний рахунок (без порушення законодавчо визначеного строку сплати податку або узгодженої суми грошового зобов`язання до бюджету) та вчинення платником дій, передбачених статтею 43 цього Кодексу, є обставиною, що звільняє від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Слід також зазначити, що Верховний Суд неодноразово досліджував питання сплати податків та зборів на неналежні бюджетні рахунки та сформував усталену правову позицію, відповідно до якої сплата ЄСВ на інший бюджетний рахунок не свідчить про несплату внеску у визначений законодавством строк та не спричиняє збитків для відповідного бюджету, а тому не може слугувати підставою для притягнення платника до відповідальності за несплату або несвоєчасну сплату ЄСВ (постанова від 14.11.2018 у справі № 805/3665/16-а).
Отже з огляду на відсутність фактів несплати або несвоєчасної сплати ДП «Агенція оборонних закупівель» єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, в діях головного бухгалтера ОСОБА_1 відсутній склад розглядуваного адміністративного правопорушення 
Необгрунтованим притягненням позивачки до адміністративної відповідальності порушені її права, які підлягають захисту у спосіб, передбачений частиною третьою статті 286 КАС України - шляхом скасування оспорюваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.
Питання дотримання відповідачем строків накладення адміністративного стягнення (стаття 38 КУпАП) у цьому рішенні суд не досліджував, оскільки відсутність складу адміністративного правопорушенняє визначальною і достатньою підставою для скасування рішення у справі про притягнення до адміністративної відповідальності. 

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-9, 77, 20, 73-78, 90, 121, 241, 242, 243, 244, 246, 255, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 30 квітня 2026 року № 257/31-00-04-01-04-26 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та закрити справу про адміністративне правопорушення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його оголошення. 

Суддя: