справа №761/27588/25 головуючий у суді І інстанції Матвєєва Ю.О.
провадження №33/824/3455/2026 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2026 року м. Київ
Київський апеляційний суд у складі судді Березовенко Р.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_1 - адвоката Рябка Руслана Олеговича на постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2026 року, якою:
ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 відсотків товару, що становить 422 868,07 грн, 
В С Т А Н О В И В:
Постановою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2026 року ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 відсотків товару, що становить 422 868,07 грн. 
Не погоджуючись із таким судовим рішенням, 11 червня 2026 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Рябко Р.О. через систему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу у якій просив скасувати постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 02 червня 2026 року у справі № 761/27588/25 та закрити провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю складу правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
В обґрунтування апеляційної скарги, захисник вказує, що спір з митницею виник щодо того, за яким кодом УКТЗЕД слід декларувати товар - Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent 90.1.
ОСОБА_1 у митній декларації зазначив код товару - 8432420000 «Машини сільськогосподарські, садові або лісогосподарські для підготовки або оброблення ґрунту; котки для газонів або спортивних майданчиків: - розкидачі та розподільники добрив: - інших добрив.
Натомість митний орган вважає, що вказаний товар слід класифікувати згідно коду 8716200000 - «Причепи та напівпричепи з самозавантаженням або саморозвантаженням, для використання у сільському господарстві», який нібито передбачає обов`язок зі сплати ввізного мита у розмірі 10% від вартості товару та ПДВ у розмірі 20%.
Проте суть в тому, який би з цих двох кодів не зазначити, обидва передбачають ставку 0 % ввізного мита. Ця ставка діяла з 01.01.2025 до 31.12.2025 на підставі Угоди між Україною та ЄС, про що зазначено в Додатку 1-А «Тарифний графік України». Про це також наголошено у листі Держмитслужби № 15/15-03- 02/18266 від 28.11.2024.
Відповідно до ст. 29 Угоди про асоціацію України з ЄС,кожна Сторона зменшує або скасовує ввізне мито на товари, що походять з іншої Сторони, відповідно до Графіків, встановлених у Додатку 1-А до цієї Угоди.
На виконання цієї норми, Додаток 1-А на 2025 рік було оновлено. Держмитслужба знала про це, оскільки оприлюднила вказаний вище лист та нові графіки, однак всупереч Додатку 1-А висунула вимоги до ОСОБА_1 сплатити 10 % ввізного мита.
ОСОБА_1 наголошував на цьому у письмових поясненнях від 20.08.2025, однак суд на ці аргументи не відповів, навіть жодного слова про це не вказав в оскарженому рішенні.
Також захисник вказує, що у ОСОБА_1 відсутній обов`язок отримати попереднє рішення про класифікацію товару.
Натомість, ОСОБА_1 надав митну декларацію IM 40 ДЕ з метою митного оформлення товару - Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent 90.1 - 2 шт. До митної декларації ОСОБА_1 надав інвойси від 14.03.2025 № 10870/21 та 10873/21, зовнішньоекономічний договір від 22.12.2020 № K-TMU 2020 а також інші, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення документи. У митного органу не було питань щодо обсягу наданих документів. Крім того, ОСОБА_1 зазначив код товару згідно УКТ ЗЕД - 8432 42 00 00.
Таким чином, ОСОБА_1 виконав свої обов`язки агента з митного оформлення з повним дотриманням вимог митного законодавства. У нього не було необхідності додатково користуватись правами, передбаченими ст. 266 МК.
Експертний висновок № К-443 від 22.05.2025 було надано на замовлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ Україна», шляхом звернення до Київської Торгово-промислової палати України з відповідною заявою.
ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ Україна» не має обов`язку, а також не має повноважень попереджати експерта про кримінальну відповідальність. Ця експертиза проведена за замовленням приватної особи, а не за ухвалою суду чи постановою слідчого, які, в силу вимог галузевого процесуального законодавства, повинні попереджати експертів про кримінальну відповідальність за складання завідомо неправдивого висновку.
Таким чином, висновок суду про те, що в Експертному висновку № К-443 від 22.05.2025 має бути попередження експерта про кримінальну відповідальність є хибним.
Відтак, сторона захисту вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК, а тому провадження слід закрити.
23 червня 2026 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Рябко Р.О. подав доповнення до апеляційної скарги у яких зазначено, що ТOB «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» ввозили на митну територію України товар - Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent 90.1. - 2 шт.
Цей товар має преференцію відповідно до Угоди про вільну торгівлю між Україною та державами ЄАBT від 07.12.2011, оскільки виготовлений у країнах Європейського Союзу.
Під час ввезення товару було подано інвойси №10870/21 HS від 14.03.2025 та №10873/21 HSвід 14.03.2025), які містять декларацію уповноваженого експортера № FR004310/0083 про преференційне походження товару з Європейського Союзу.
При декларуванні товару за кодом 8432420000 тарифна преференція не заявлялася, оскільки для зазначеного коду ставка ввізного мита становила 0 %.
TOB «TАЙTЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» розмитнили товар за кодом як це просила митниця (бо потрібно було продавати розкидачі та виконувати договірні зобов`язання), для цього була подана заява про внесення змін до митної декларації з метою застосування тарифної преференції на підставі документів, які вже перебували у розпорядженні митного органу на момент митного оформлення.
Митний орган прийняв зазначену декларацію до оформлення та застосував тарифну преференцію і TOB «TАЙTЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» не платили ввізне мито.
TOB «TАЙTЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» вказали, що не згодні з кодом який просить вказати митниця, але роблять це для того, щоб забрати товар.
Tаким чином, ОСОБА_1 не приховував від митного органу відомостей щодо походження товару, а навпаки вжив заходів для належного застосування преференційного режиму відповідно до Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом.
Окрім цього, зазначено, що аналогічний товар, тобто Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent 90.1. декларувався TOB «TАЙTЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» не один раз.
Зокрема, відповідно до декларації № 24UA204040003471U4 аналогічний товар було задекларовано 30.07.2024 за кодом УСТ ЗЕД 8432 42 00 00 без будь-яких зауважень від митних органів.
У судовому засіданні представник апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.
Зокрема, представник апелянта зазначив, що не є зрозумілим чому митниця та суд першої інстанції вважає, що наявний склад адміністративного правопорушення, оскільки код який зазначив декларант та який визначає митниця передбачають 0 % ввізного мита, а тому складу правопорушення немає.
У судове засідання представник Координаційного - моніторингової митниці Державної митної служби України не з`явився про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Разом з цим, від представника Координаційно - моніторингова митниця Державної митної служби України - Ясінської О.Я. надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, у зв`язку з неотриманням копії апеляційної скарги та надання можливості ознайомитись з апеляційною скарго.
Враховуючи подане клопотання, апеляційний суд встановив, що апелянт 11 червня 2026 року подав до суду першої інстанції апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» у якій міститься квитанція № 7499482 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС Координаційно - моніторинговій митниці Державної митної служби України, дата та час доставки 11 червня 2026 року об 11-45 год.
Окрім цього, апеляційним судом завчасно повідомлялась митниця про час та місце розгляду справи, що підтверджується Звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду, дата отримання повістки 09 липня 2026 року.
ЄСПЛ виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (рішення у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
У рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
ЄСПЛ неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення від 2 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України», заява № 16652/04).
Встановлені апеляційним судом обставини свідчать, що Координаційно - моніторингова митниця Державної митної служби України завчано отримала апеляційну скаргу та була повідомлена про розгляд справи, а тому у представника митної служби було достатньо часу на викладення своїх доводів та заперечень. Доказів неотримання 11 червня 2026 року у електронний кабінет апеляційної скарги клопотання не містить.
Відтак, апеляційний суд враховує, що розумні строки судового розгляду є невід`ємним елементом права на справедливий суд, а невиправдано тривалий розгляд справи без достатніх на те підстав, призводить до перебування учасників справи у стані правової невизначеності, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про перенесення судового засідання та розгляд справи за наявними матеріалами за відсутності представника митниці.
Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, проаналізувавши апеляційні доводи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з нижченаведених підстав.
Судом першої інстанції було встановлено, що зі змісту протоколу про порушення митних правил № 0037/UA126000/2025 від 28.03.2025 року, вбачається, що 19.03.2025р. громадянин України ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), агент з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів, а саме, мита на суму 704 780,12 грн, а також зменшення розміру податку на додану вартість па суму 140 956,02 грн, всього на загальну суму 845 736,14 грн шляхом заявлення у митній декларації від 19.03.2025р. № 25UA204040001354U0 неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД.
Зазначені дії гр. України ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), мають ознаки порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена статтею 485 Митного кодексу України.
Представник Координаційно-моніторингової митниці Державної митної служби України в ході судового розгляду просила визнати ОСОБА_1 винним у порушенні митних правил, передбачених ст. 485 МК України, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 відсотків несплаченої суми митних платежів.
Представник ОСОБА_1 - адвокат Рябко Р.О. в судовому засіданні просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Також, в матеріалах справи містяться письмові пояснення від 20.08.2025р. на протокол про порушення митних правил, в яких адвокат Рябко Р.О. зазначив, що існує експертний висновок Київської торгово-промислової палати № К-443 від 22.05.2025, який класифікує товар за кодом 8432 42 00 00. Цей висновок, разом з технічною специфікацією та іншими документами, наданими митниці при оформленні (МД 24UA204040003471U4, де товар декларувався за кодом 8432420000 з 0% мита ), підтверджує правильність початкової класифікації декларанта.
Так, 19.03.2025 р. агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» ОСОБА_1 до CMО № 1 митного поста «Рівне» Рівненської митниці з метою митного оформлення у митному режимі імпорту товару - «1.Розкидачі та розподільники органічних та мінеральних добрив: Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent90.1-2шт., нові, 2025 року виробництва. Серійні номери: KRLA3088C00A10030 , KRLA3088T00A10031. Не містить у своєму складі передавачів та приймачів. Виробник KUHN S.A.S Країна виробництва DE Торгівельна марка KUHN S.A.S», вага товару брутто/нетто - 9200/9200 кг, фактурна вартість товару - 148 104,80 евро, митна вартість товару складає - 7 047 801,15 грн, шляхом електронного декларування подано митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, яку прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний номер 25UA204040001354U0.
Згідно з відомостями, заявленими в електронній митній декларації (далі - ЕМД) від 19.03.2025р. № 25UA204040001354U0, відправником товару є «KUHN S.A.S» (4, impasse des FabriquesF 67706 SA VERNE Cedex, France), a одержувачем ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774).
Разом з ЕМД від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0 до митного оформлення були надані наступні документи: інвойси від 14.03.2025 № 10870/21 та 10873/21, зовнішньоекономічний договір від 22.12.2020 № K-TMU 2020 та інші, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення документи, які зазначені в графі 44 ЕМД від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0.
Декларування зазначеного товару здійснювалося агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) ОСОБА_1 відповідно до посадової інструкції від 13.07.2021р. та наказу від 07.07.2023 № 158/к про прийняття на роботу.
У графі 33 ЕМД від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0 агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) ОСОБА_1 заявлено код товару згідно УКТ ЗЕД - 8432420000.
У графі 47 ЕМД агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) ОСОБА_1 заявлено наступні ставки платежів для товару: мито (вид платежу 020), основа нарахування - 7 047 801,150 грн., ставка 0%, сума - 0,00 грн., спосіб платежу «01», податок на додану вартість (вид платежу 028), основа нарахування - 7 047 801,150 грн., ставка 20%, сума - 1 409 560,23 гри, спосіб платежу «01».
20.03.2025р. Рівненською митницею на підставі наступних нормативно-правових актів та документів: Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладена у додатку до Закону України від 19.10.2022 № 2697- IX «Про Митний тариф України»; Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543, Наказ Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (зі змінами); Листи ДФС від 13.03.2019 № 8118/7/99-99-19-03-03-17 та від 19.04.2019 №18693/6/99-99-19-03-03-15; Лист Секретаріату Всесвітньої митної організації від 11.01.2019 № 18NL0282-YN; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0, технічна документація та технічний опис, фотографії, винесено рішення щодо класифікації товарів № KT-UA204000-0004-2025, згідно з яким ввезений товар має опис: «№ 1-1 .Причіпний розкидач мінеральних добрив не самохідний, що тягнеться за трактором торговельної марки «KUHN» Axent 90.1 - 2 шт, серійні номери: KREA3088C00A10030, KRLA3088T00A10031, який складається: розміщеного на рамі бункера ємністю 9 400л з встановленими двома колесами; тягово-зчіпного пристрою (тягове дишло нижнього навішування для з`єднання з трактором); опорної стійки; донного стрічкового транспортера (виконує функцію рухомого днища для розвантаження різних вантажів); розподільчих дисків для розкидання попередньо дозованої частини добрива; насосом гідросистеми, який працює (здійснює передачу потужності) від валу відбору потужності трактора; електронними та механічними агрегатами, які стежать за якістю дозування (зважування) та розкидання (відцентровані диски з розподільними лопатками) добрива; дорожнім освітленням для позначення габаритів, напрямку повороту, гальмування при русі дорогами загального користування. Торговельна марка: KUHN Країна виробництва: DE Виробник: KUHN S.A.S.» та класифікується за кодом згідно УКТЗЕД- 8716200000.
При цьому, код товару згідно з УКТ ЗЕД - 8716200000 передбачає сплату ввізного мита у розмірі 10 % від вартості товару та податку па додану вартість у розмірі 20 %.
Таким чином, адміністративна відповідальність настала в момент подання митної декларації № 25UA204040001354U0 до митного органу, а саме 19.03.2025.
20.03.2025 р. Координаційно-моніторинговою митницею на адресу Рівненської митниці направлено лист № 7.9-2/24-1/7/831 щодо проведення опитування агента з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) ОСОБА_1 , а також щодо розрахунку різниці митних платежів, які мали бути сплачені до Державного бюджету України у разі декларування вищевказаного товару у митному режимі імпорту за кодом УКТ ЗЕД 8716200000.
Рівненська митниця листом від 24.03.2025р. № 7.13-1/20-01/7-40/1901 (вх. від 25.03.2025 № 1037/7-19), надала розрахунок митних платежів, які мали бути сплачені ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774), у разі декларування вищевказаного товару у митному режимі імпорту за кодом УКТ ЗЕД 8716200000.
Відповідно до наданого Рівненською митницею розрахунку, розмір несплаченої суми митних платежів за ЕМД від 19.03.2025 № 25UА204040001354U0 становить 845 736,14 грн (в тому числі: ввізне митно - 704 780,12 грн., податок на додану вартість - 140 956,02 грн.).
Додатковим листом від 12.06.2025 Рівненська митниця повідомила, що визначальною характеристикою для класифікації товару у товарній під категорії 8716200000 згідно з УКТЗЕД є наявність у конструкції заявленого товару стрічкового транспортеру, який забезпечує виконання функцій рухомого днища для розвантаження різних вантажів.
Станом на 09.06.2025 винесене 20.03.2025 Рівненською митницею Рішення щодо класифікації товарів № KT-UA204000-0004-2025 не оскаржувалося.
За митною декларацією від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0 прийнято рішення про відмову у митному оформленні від 28.03.2025.
Станом на 09.06.2025 класифікований товар до митного оформлення у зоні діяльності Рівненської митниці не заявлявся.
Разом з тим, ОСОБА_1 не використав своє право на отримання попереднього рішення про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД - документ установленої форми, який приймається митним органом, за результатами розгляду звернення декларанта або уповноваженої ним особи, відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.12, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.12 за № 1085/21397.
ОСОБА_1 правами, наданими чинним митним законодавством, не скористався та не вчинив дії, спрямовані на отримання попереднього рішення про класифікацію товару з метою вірної класифікації задекларованого ним товару.
Викладене свідчить про те, що ОСОБА_1 мав можливість, застосовуючи пояснення до УКТЗЕД, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, отримавши попереднє рішення про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД здійснити правильну класифікацію товару та виконати обов`язки, передбачені ст. 266 МК України.
Крім того, суд першої інстанції критично поставився щодо посилання сторони захисту на експертний висновок № К-443 від 22.05.2025р., який встановив, що причіпний розподільник (розкидач) мінеральних добрив KUHN Axent 90.1 відповідає коду УКТЗЕД 8432 42 00 00 - «Машини сільськогосподарські, садові або лісогосподарські для підготовки або оброблення ґрунту; котки для газонів або спортивних майданчиків: - розкидачі та розподільники добрив: - інших добрив». Оскільки у суду відсутня інформація чи попереджався експерт ОСОБА_2 про те, що він як експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за складання завідомо неправдивого висновку.
В даному випадку, ОСОБА_1 будучи агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів, а саме, мита на суму 704 780,12 грн, а також зменшення розміру податку на додану вартість на суму 140 956,02 грн, всього на загальну суму 845 736,14 грн шляхом заявлення у митній декларації від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0 неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД.
З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, суд першої інстанції вважав за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 422 868,07 грн.
Суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до положень ст.2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.
Пунктом 3 частини 1 статті 8 МК України визначено, що державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.
Відповідно до статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Статтею 485 МК України встановлена відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.
Об`єктивна сторона цього правопорушення характеризується дією, тобто активною поведінкою (вчинком) особи, в якій виражена зовні її воля і, що спрямована на застосування особою під час декларування товарів саме таких ставок митних платежів, які справляються з товарів, що переміщуються через митну територію України, та звільняють від сплати митних платежів або зменшують їх розмір, а також дії, спрямовані на порушення встановленого законодавством України порядку використання товарів у цілях, стосовно яких надано пільги щодо сплати податків і зборів, обманні маніпуляції з податковими пільгами. Суб`єктивна сторона характеризується умисною або необережною (самовпевненість чи недбалість) формами вини. Ставлення винного до наслідків у вигляді недоборів митних платежів, за відсутності ознак злочину, може характеризуватися непрямим умислом або необережністю. Для кваліфікації дій за ст. 485 МКУ не мають значення мотив і мета їх учинення, а також те, чи настали шкідливі наслідки.
Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 року у справі № 725/3788/16-а зазначив, що склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі). При цьому зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння передбаченого ст. 485 МК України обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносини (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).
Також Верховний Суд у постанові від 22.05.2020 у справі № 751/1477/20 (провадження №К/9901/45268/18) вказав, що відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 485 МК України порушення митних правил має місце, зокрема, у разі заявлення декларантом у митній декларації: неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару; неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.
Отже, ст. 485 МК України передбачено наявність спеціальної протиправної мети: неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати платежів, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно не можливо заявити неправдиві відомості.
Згідно з положеннями частин 1-5 статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко- технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
З огляду на зазначене, слідує, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка додає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №810/2823/17.
Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі - Постанова № 428).
Згідно з положеннями пунктів 2, 3 Постанови № 428 передбачено, що УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-ІХ (далі Закон № 2697-ІХ), згідно зі статтею 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію /країни і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Як додаток до Закону № 2697-ІХ визначені Основні правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи сечовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (Ь) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3(b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
Відповідно до положень п. 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Відтак, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.
Аналогічні висновки викладені в п. 2.1 оглядового листа Вищого адміністративного суду України від 23.04.2008 № 720/100/13-08 «Про деякі питання практики вирішення справ, пов`язаних із застосуванням митного законодавства (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим адміністративним судом України)», в якому вказано, що критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.
Як було встановлено судом першої інстанції, у графі 33 ЕМД від 19.03.2025 № 25UA204040001354U0 агентом з митного оформлення ТОВ «ТАЙТЕН МАШИНЕРІ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 38379774) ОСОБА_1 заявлено код товару згідно УКТ ЗЕД - 8432420000, «Причіпний розподільник мінеральних добрив KUHN Axent 90.1.».
Однак, 20.03.2025р. Рівненською митницею на підставі нормативно-правових актів та документів, які викладені вище, було зроблено висновок, що товар потрібно класифікувати за кодом згідно УКТЗЕД- 8716200000.
Разом з цим, апеляційний суд враховуючи викладене, вважає, що посилання митниці на те, що класифікацію товарів необхідно було визначати за іншими кодами товарів згідно з УКТЗЕД, не є свідченням неправильного визначення декларантом коду товарів згідно УКТЗЕД, оскільки вбачається, що декларантом були надані всі документи на відповідність товару, що не вказує на обставину подання недостовірних документів, надання недостовірної інформації та/або ненадання всієї наявної у нього інформації, необхідної для класифікації переміщуваного товару, що вплинуло на його класифікацію.
Такі обставини свідчать про відсутність підстав для відповідальності ОСОБА_1 в частині визначення ним коду товару згідно УКТ ЗЕД, з яким не погодилась митниця.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що декларант при визначені коду товару діяв згідно УКТЗЕД та у відповідності до пакету документів, у тому числі й тих, що прямо підтверджують належність задекларованого товару до коду згідно УКТЗЕД, визначеного декларантом, а стороною митниці не надано будь-яких беззаперечних доказів щодо допущення помилки при подачі митної декларації і матеріали справи таких не містять.
Для притягнення до відповідальності, згідно статті 485 МК України необхідно доведення факту заявлення в митній декларації неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу. При цьому, статтею 485 МК України передбачено наявність спеціальної протиправної мети неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати митних платежів, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно не можливо заявити неправдиві відомості.
Віднесення товарів до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД, згідно Митного кодексу України здійснюється митними органами з метою встановлення достовірних відомостей про товари та їх відповідності опису класифікаційних групувань УКТЗЕД.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.
Таким чином, факт невідповідності заявленого в декларації коду товару та коду, зазначеному в подальшому митницею, сам по собі не може являтися доказом того, що дії декларанта були направлені на умисну недоплату податків та зборів.
Крім того, з доказів наданих митним органом не вбачається, що митним органом були проведені експертні дослідження або огляди товару з залученням спеціалістів.
Разом з тим, відповідно до диспозиції ст. 485 Митного кодексу України передбачена відповідальність саме за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, а не безпосередньо за неправильне визначення такого коду.
У поданій декларації не було зазначено неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД, а також не було надано документів, які б містили невірні відомості. Отже, згідно із положеннями ч. 5 ст. 69 та ст. 485 МК України дії ОСОБА_1 не свідчать про наявність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України. 
Відтак, доводи апелянта знайшли своє підтвердження, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Крім того, доцільними є доводи представника апелянта, що обидва коди передбачають ставку 0 % ввізного мита. 
Також, апеляційний суд вважає доречними доводи апелянта, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про не прийняття висновку, оскільки експерт не був попереджений про кримінальну відповідальність, так як висновок був виконаний приватним експертом та замовлений приватною особою. Відтак, оскільки дана експертиза не є судовою такий висновок має оцінюватись в сукупністю з іншими доказами, які митним органом не було спростовано.
Отже, апеляційний суд вважає, що наданий експертний висновок Київської торгово-промислової палати № К-443 від 22.05.2025, який класифікує товар за кодом 8432 42 00 00, разом з технічною специфікацією та іншими документами, наданими митниці при оформленні (МД 24UA204040003471U4, де товар декларувався за кодом 8432420000 з 0% мита ), підтверджує відсутність прямого умислу декларанта на вчинення дій, спрямованих на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а тому у діях декларанта відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП та ч. 2 ст. 495 МК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.
Таким чином, митний орган передчасно та безпідставно прийшов до висновку про вчинення  ОСОБА_1 винних дій, що мають ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України,  не надавши беззаперечних доказів вчинення таких дій.
Стаття 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.
Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського суду з прав людини. За змістом ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своєму рішенні у справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин. У рішенні «Маліж проти Франції» від 23 вересня 1998 року, Європейський суд з прав людини визнав кримінально-правовий зміст адміністративного правопорушення. Європейський суд з прав людини підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Так, в рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».
Відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282), доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.
Також, у справі "Barbera, MesseguandJabardov. Spain" від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.
Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року у праві №5-рп/2015 визначено, що у наведених положеннях КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.
Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин як відсутність події і складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю.
Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на наявних у справі доказах, а тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з винесенням нової постанови, якою провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, Київський апеляційний суд, 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Рябка Руслана Олеговича на постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2026 року - задовольнити.
Постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 червня 2026 року, якою ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України - скасувати та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КупАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови складено 16 липня 2026 року.

Суддя: Р.В. Березовенко