ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 вересня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/3777/26-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого – судді Сіжук О.В., 
розглянувши у порядку письмового провадження клопотання позивача про розгляд справи за позовом Буковинської державної Сільськогосподарської дослідної станції Інституту сільського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги,

В С Т А Н О В И В: 

Буковинська державна Сільськогосподарська дослідна станція Інституту сільського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України звернулась в суд з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги щодо недоотримання доходів в сумі 11301956,08 грн; відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України матеріальної шкоди (збитків) на суму 11301956,08 грн.
Ухвалою судді Чернівецького окружного адміністративного суду від 03.08.2026 прийнято справу до свого провадження та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).
Позивачем подано до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
В обгрунтування даного клопотання вказує, що предметом розгляду цієї справи є вимога щодо усунення порушень законодавства, відповідно ціна позову становить 11301956,08 грн.
З урахуванням предмета спору, характеру спірних правовідносин, позивач вважає, що справа №600/3777/26-а відповідно до частини четвертої статті 257 КАС України належить до категорії справ, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
У зв`язку з перебуванням судді Сіжук О.В. у відпустці в період з 19.08.2026 по 08.09.2026 клопотання позивача розглянуте 09.09.2026.
Розглянувши клопотання позивача щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, перевіривши матеріали адміністративної справи, суд зазначає наступне.
За приписами частини першої третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Відповідно до норм частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Положеннями пункту 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга статті 257 КАС України).
Аналіз наведених норм свідчить, що суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 257 при наявності обґрунтованого клопотання сторони, врахувати думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Суд зауважує, що вирішення питання про призначення справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження на стадії відкриття провадження у справі належить до повноважень лише суду, тобто незалежно від наявності клопотання представника відповідача суд може призначити справу до розгляду в порядку спрощеного чи загального позовного провадження.
Зокрема, за приписами частини четвертої статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Водночас суд наголошує, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, законодавець лише зробив деякі винятки, вичерпний перелік яких зазначений у частині четвертій статті 257 КАС України.
Як вбачається із змісту позовних вимог, предметом спору у даній справі є вимога Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області щодо недоотримання доходів в сумі 11301956,08 грн; відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України матеріальної шкоди (збитків) на суму 11301956,08 грн.
Суд зазначає, що Верховний Суд у постановах від 22.12.2022 у справі №826/13003/17, від 06.07.2023 у справі №1740/2398/18, від 14.12.2023 у справі № 1.380.2019.004998, від 06.06.2024 у справі №560/4308/22 звертав увагу на те, що зміст оскаржуваної вимоги в частині встановлених фінансових порушень хоч і вказує на забезпечення відшкодування збитків, проте, не містить вимоги про їх стягнення.
Відтак, пункти (частини) вимоги, які не вказують на стягнення збитків, можуть бути перевірені судом у справі за відповідним позовом підконтрольної установи з їх оскарження. Проте, пункти (частини) вимоги, які вказують на стягнення збитків, мають перевірятись у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, а не за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною. Збитки, щодо наявності яких зроблено висновок Держаудитслужбою, стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю. Наявність збитків, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.
Такі висновки щодо застосування норм права в подібних спірних правовідносинах викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, зокрема, від 28.02.2020 у справі №808/4044/17, від 28.02.2020 у справі №2040/6542/18, від 18.03.2020 у справі №826/14169/17, від 18.03.2020 у справі №П/811/140/17, від 31.03.2020 у справі №817/650/18, від 02.04.2020 у справі №820/3534/16, від 02.07.2020 у справі №826/1508/17, від 12.05.2022 у справі №620/4169/20, від 10.11.2022 у справі №826/12663/18.
Зі змісту оскаржуваної у даній справі вимоги можна встановити, що відповідач просить:
1) Забезпечити відшкодування відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України на користь Дослідної станції матеріальної шкоди (збитків) на суму 11301956,08 гривень;
2) На підставі частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України звернутись до ТОВ «СТзОВ «Свіженька-Мілк» з претензійним листом (вимога) про повернення ним коштів в сумі 96232,00 грн, які були отримані внаслідок завищення вартості робіт.
Тобто, відповідач просить забезпечити відшкодування витрат, а не стягнення збитків, що відповідно до усталеної судової практики дає право позивачу звернутися з даним позовом.
Оскільки, оскаржувана вимога, не є рішенням, яким стягувалася б сума завданих збитків, а навпаки така стосується відшкодування витрат в сумі 11301956,08 грн, то суд зазначає, що дана категорія справ не визначена у переліку статті 257 КАС України, який забороняє розгляд деяких категорій справ за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.
Відмовляючи в задоволенні клопотання, суд, з урахуванням положень частини другої статті 6 КАС України, також враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справіv. Germany ("Аксен проти Німеччини"), рішення від 25.04.2002 р.Assalino contre le Portugal ("Варела Ассаліно проти Португалії"). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Суд надає учасникам процесу у справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.
Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з мотивів, наведених позивачем, відсутні, тому в задоволенні заяви позивача необхідно відмовити.
На підставі наведеного та керуючись статтями 241, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за позовом Буковинської державної Сільськогосподарської дослідної станції Інституту сільського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна