17.07.2026 Справа № 756/1022/26

Унікальний №756/1022/26
Провадження №2-о/756/140/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2026 року   Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді -  Шевчука А.В.,
секретаря -  Калюжної А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Тетіївська міська рада про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

У січні 2026 року заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просить встановити факт того, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ОСОБА_1 претендує на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 як спадкоємець за заповітом, однак позбавлена можливості скористатись нульовою ставкою оподаткування об`єктів спадщини, що успадковуються членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення оскільки у спадкоємця відсутнє документальне підтвердження родинного зв`язку із спадкодавцем.
У свідоцтві про народження заявниці, в графі "батько" вказано « ОСОБА_4 ». Проте, у його свідоцтві про народження (виданому Бюро ЗАГС м. Ангарська, Іркутської області в росії), батько заявниці вказаний російською мовою як « ОСОБА_4 », а мати - « ОСОБА_3 ». У свідоцтві про смерть спадкодавець вказана як « ОСОБА_3 ». В той же час батько заявниці у свідоцтві про смерть вказаний, як « ОСОБА_4 ». 
За твердженням заявниці, коли видавали свідоцтво про її народження, прізвище її батька було перекладено з російської мови як « ОСОБА_4 », в той час як прізвище його матері було перекладено та записано в документах як « ОСОБА_4 ».
Виправити вказану помилку в досудовому порядку заявниця не може, оскільки внести зміни до актового запису про народження дитини можливо лише за заявою батьків. За умови, що батько заявниці помер та померла його мати, цього зробити не можливо. За таких обставин заявниця змушена звертатись до суду за захистом своїх прав: та інтересів щодо встановлення факту родинних відносин з ії бабусею.
В судове засідання заявник не з`явилась, подали до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та за відсутності її представника.
Представник Тетіївської міської ради в судове засідання не з`явився, подали письмові пояснення у яких вказували про відсутність в матеріалах справи переконливих доказів для висновку про наявність кровного споріднення між заявницею та ОСОБА_3 , просили проводити судовий розгляд за відсутності їх представника із врахуванням вказаної позиції.
ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності у якій підтримав вимоги ОСОБА_1 .
Суд перевіривши матеріали справи, встановив наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 , виданим Тетіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).
За заповітом від 25.04.2015 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 заповіла усе своє майно громадянці ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 після реєстрації шлюбу 06.08.2016 року змінила своє прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_2 виданого Переяслав-Хмельницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.
25.08.2025 року ОСОБА_1 в межах шестимісячного строку звернулась до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Бурлаченко О.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби - ОСОБА_3 .
При цьому, Постановою приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Бурлаченко О.Г. від 26.12.2025 року №408/02-31 відмовлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири за АДРЕСА_1 , після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її баби ОСОБА_3 , оскільки у спадкоємця відсутні документи про родинний зв`язок із спадкодавцем, також відсутня інформація в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про родинний зв`язок.
За змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України в порядку окремого провадження встановлюються факти, що мають юридичне значення.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. 
Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За твердженням заявниці коли видавали свідоцтво про її народження, прізвище її батька було перекладено з російської мови як « ОСОБА_4 », в той час як прізвище його матері було перекладено та записано в документах як « ОСОБА_4 ». Прізвище та по-батькові померлої вказане у свідоцтві про смерт повністю співпадає з тим, яке зазначено у свідоцтві про народження її сина. У прізвищі міститься різниця лише в одній букві. Втім із свідоцва про народжені батька заявниці, оригінал якого наявний у неї, видно, що російською мовою його прізвище повністю співпадало з прізвищем його матері по життю і на час смерті. У заповіті спадкодавця вказані відомості про те, що вона народилася в росії, так як і її син, що видно з його свідоцтва про народження.
Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
У свідоцтві про народження заявниці, в графі «батько» вказано « ОСОБА_4 ». Проте, у його свідоцтві про народження (виданому Бюро ЗАГС м. Ангарська, Іркутської області в росії вказаний російською мовою як « ОСОБА_4 », а його мати - « ОСОБА_3 ». 
У свідоцтві про смерть спадкодавець вказана як « ОСОБА_3 ». 
У свідоцтві про смерть батько заявниці вказаний, як « ОСОБА_4 ». 
При цьому, в судовому засіданні не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що попри розбіжності в документах вказаних осіб щодо написання їх імен та прізвищ, вони є ідентичними, а розбіжності в записах виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення в ситуації контактного (українсько-російського) білінгвізму.
За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 .
Приймаючи рішення у даній справі, суд звертає увагу заявника, що заповіт від 25.04.2015 року за яким ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 заповіла усе своє майно громадянці ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не містить відомостей про родинний зв`язок із спадкоємцем, а отже відмова у встановленні факту родинного зв`язку у даній справі не позбавляє ОСОБА_1 можливості оформлення спадщини.

На підставі ст.ст. 12, 19, 80, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 293, 315-319 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Тетіївська міська рада про встановлення факту родинних відносин, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Шевчук