Справа № 526/380/26
Провадження № 2/526/707/2026

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

18 серпня 2026 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі
головуючої судді Максименко Л.В.
секретаря судового засідання Павленко Т.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №  526/380/26 за позовом ОСОБА_1 до СТОВ «Дружба-Нова» про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою,
у с т а н о в и в:

12 лютого 2026 року ОСОБА_1 через адвоката Хоруженка С.Г. звернувся до суду з позовом до СТОВ «Дружба-Нова» про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 5320482600:00:005:0023 за 2024 рік в розмірі 11 013,99 грн., з яких 9 926,13 грн. - орендна плата за 2024 рік, 790,07 грн. - інфляційні втрати, 297,78 грн. - 3% річних та заборгованості по орендній платі за 2025 рік в розмірі 11 117,27 грн..
Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.
Ухвалою суду від 17 лютого 2026 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін.
Позивач копію ухвали отримав 26.02.2026.
Відповідач копії ухвали та позовної заяви з додатками отримав 23.02.2026, про що свідчить зворотне поштове повідомлення.
04.03.2026 СТОВ «Дружба-Нова» направило до суду відзив на позовну заяву, в якому надав свій розрахунок заборгованості, який на його думку за 2024 рік складає 12265,54 грн * 105,1% = 12 891,08 грн, після вирахування податків та зборів сума до виплати становить 9 926.13 грн, орендна плата за 2025 рік становить 12265,54 грн * 112,0% = 13737,40 грн, після вирахування податків та зборів сума до виплати становить 10 577,79 грн. Зазначив, відповідач визнає розраховані позивачем суми, а саме (після відрахування ПДФО і ВЗ) : 790.07 грн – інфляційні втрати та 297.78 грн – 3% річних. Також просить зменшити суму витрат на професійну правову допомогу у розмірі 5000,00 грн, оскільки вона є неспіврозмірною із здійсненою фактичною професійною правничою допомогою у даній справі.
Судом встановлено, що 08.08.2014 року між  ОСОБА_2 та СТОВ «Дружба-Нова» укладено договір оренди землі, відповідно до якого орендодавець надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3.2237 га, кадастровий номер 5320482600:00:005:0023, яка розташована на території Качанівської сільської ради. 
Згідно п. 3.1 договору оренди землі, договір укладено на 10 років. Земельні ділянки передані в оренду для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. 
Відповідно до п. 4.1 Договору оренди землі - обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням індексації.
За умовами Договору оренди землі п.4.4 - Орендна плата сплачується орендарем в строк до 30 грудня року, за який здійснюється оплата.
Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.07.2017 ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_2 успадкував: земельну ділянку площею 3.2237 га, розташованої на території Сергіївської сільської ради Гадяцького району, Полтавської області, яка належить спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ПЛ №083823.
11.08.2017 укладено додаткову угоду до договору оренди землі від 08.08.2014 року, відповідно до якої новий орендодавець ОСОБА_1 надав, а орендар СТОВ «Дружба-Нова» прийняв в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3.22, кадастровий номер 5320482600:00:005:0023, яка розташована на території Сергіївської сільської ради. Орендна плата вноситься орендарем в розмірі 9% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням індексації, що складає 12265.54 грн за рік оренди. Договір діє до 31.12.2025.
Отже орендна плата земельної ділянки площею 3.2237, кадастровий номер 5320482600:00:005:0023 станом на 01.01.2024 становить – 12265.54 грн. Доказів протилежного відповідачем не надано.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 4 ст. 42 Конституції України держава захищає права споживачів.
Згідно з ч. 1 ст. 1 ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вільного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників.
Основні засади цивільного законодавства визначені у ст. 3 ЦК України.
Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України.
Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України.
Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.
Відповідно до статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі: є об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
Положеннями статей 21, 22 Закону України «Про оренду землі» визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди.
За нормами статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
Орендодавець зобов`язаний, зокрема, передати в користування земельну ділянку у стані, що відповідає умовам договору оренди, орендар - своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку.
Із огляду на викладене, саме на орендаря покладається обов`язок щодо своєчасної та в повному обсязі сплати орендної плати за земельну ділянку, а орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
З наданого позивачем розрахунку вбачається, що відповідачем не сплачувалася орендна плата за 2024 рік, а тому після відрахування податків та зборів виникла заборгованість у розмірі 11013.99 грн, з них 9926.13 грн - орендна плата, 297.78 грн - 3% річних, 790.07 грн - інфляційні втрати. 
У відзиві відповідач визнав здійснені позивачем розрахунки за 2024 рік. 
З наданих до суду доказів вбачається, що сторонами у договорі оренди землі від 11.08.2017 узгоджено: пунктом 4.1 - орендна плата за користування земельною ділянкою встановлюється за погодженням сторін в розмірі 12265.54 грн за один повний рік користування земельною ділянкою, що у відсотковому співвідношенні становить 9% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, зазначеної в пункті 2.4 даного договору. 
Крім того, згідно пункту 3.1 договору оренди землі вказаний договір укладено до 31.12.2025.
Відповідно до пункту 27 перехідних положень ЗК України під час дії воєнного стану земельні відносини регулюються з урахуванням таких особливостей: вважаються поновленими на один рік без волевиявлення сторін відповідних договорів і без внесення відомостей про поновлення договору до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно договори оренди, суборенди, емфітевзису, суперфіцію, земельного сервітуту, строк користування земельними ділянками щодо яких закінчився після введення воєнного стану до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення системи оформлення прав оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення та удосконалення законодавства щодо охорони земель», щодо земельних ділянок сільськогосподарського призначення, зокрема, приватної власності.
З огляду на дату укладення спірного договору оренди земельної ділянки, а також строку його дії та умов виплати орендної плати у річному розмірі, вбачається, що закінчення річного періоду за узгодженим сторонами строком припадає саме на 31.12.2025 року, відтак, суд вважає, що стягненню на користь позивача підлягає орендна плата за повний рік.
Варто наголосити, що часткове стягнення орендної плати мало б місце у випадку дострокового розірвання орендних правовідносин між сторонами правочину, однак у справі, що переглядається, такі обставини відсутні.
Водночас, у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі № 753/8945/19 зроблено висновок, що: «у разі, якщо з`ясувати справжній зміст відповідної умови договору неможливо за допомогою загальних підходів до тлумачення змісту правочину, передбачених у частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України, слід застосовувати тлумачення contra proferentem. Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (not individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the dominant influence of one of the party)».
Contra proferentem має на меті поставити сторону, яка припустила двозначність, в невигідне становище, оскільки саме вона допустила таку двозначність. Сontra proferentem спрямований на охорону обґрунтованих очікувань сторони, яка не мала вибору при укладенні договору (у тому числі при виборі мови і формулювань). Сontra proferentem застосовується у тому випадку, коли очевидно, що лише одна сторона брала участь у процесі вибору відповідних формулювань чи формулюванні тих або інших умов в договорі чи навіть складала проект усього договору або навіть тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. У разі неясності умов договору тлумачення умов договору повинно здійснюватися на користь контрагента сторони, яка підготувала проект договору або запропонувала формулювання відповідної умови. Поки не доведене інше, презюмується, що такою стороною була особа, яка є професіоналом у відповідній сфері, що вимагає спеціальних знань (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року в справі № 613/1436/17).
Враховуючи, що відповідач є стороною, яка займалася підготовкою як проекту договору оренди та додаткових угод до нього, так і спірних умов щодо орендної плати, то суд зауважує, що тлумачення договору оренди землі та додаткових угод до нього повинно здійснюватися на користь позивача, а тому стягненню підлягає орендна плата у вказаному у позовній заяві розмірі – 9926.13 грн.
Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Ч.1 ст. 626 ЦК України передбачено, що підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.
Згідно із ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.
Відповідно до абз. 2 п. 4.1 до додаткової угоди оренди землі від 11.08.2017 - обчислення розміру орендної плати за кожний наступний рік оренди, здійснюється з урахуванням індексації на рік виплати/нарахування (в залежності від того, яка із подій сталась раніше). 
Згідно пункту 4.4 - орендна плата за користування земельною ділянкою сплачується орендарем на користь орендодавця щорічно, в строк до 30 грудня поточного року користування.
Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно зі статтею 13 ЗУ «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Відповідно до статті 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
За змістом частин 1, 2 статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
За умовами Договору оренди землі - Орендна плата вноситься у такі строки - до 30 грудня поточного року. Орендна плата сплачується шляхом видачі готівкових коштів через касу або шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок орендодавця. 
Як вбачається з наведених вище норм права, договір оренди землі обов`язково є платним. Розмір орендної плати є істотною умовою договору оренди землі.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму богу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. 
Судом встановлено, що СТОВ «Дружба-Нова» має заборгованість по орендній платі за землю перед ОСОБА_1 за 2024 рік в сумі 9926.13грн (12265.54 грн орендна плата х 105.1 % індекс інфляції = 12891,08 гр та відрахування 18% ПДФО (податок на доходи фізичних осіб) та 1,5% військового збору), яку не виплачує без поважних причин, тому вважає, що позов в цій частині підлягає повному задоволенню.
Суд та відповідач у відзиві також погоджується з розрахунком позивача щодо стягнення за 2024 рік оренди - 3% річних від простроченої суми заборгованості, яка складає 297.78 грн та 790.07 грн - інфляційні втрати.
Виходячи із встановлених фактичних обставин справи, вимог чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав в судовому порядку шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку по оплаті орендної плати та наявність правових підстав для стягнення в примусовому порядку з боржника суми заборгованості та інших виплат, передбачених чинним законодавством.
Що стосується стягнення орендної плати за 2025 рік у розмірі 11117.27 грн.
Суд не може погодитися з наданим позивачем розрахунком, оскільки сукупний індекс інфляції на суму оренди 12 265,54 грн. = 100,40% ? 100,30% ? 100,50% ? 100,20% ? 100,60% ? 102,20% ? 100,00% ? 100,60% ? 101,50% ? 101,80% ? 101,90% ? 101,40% становить 111,980% 
Сума індексації: 12 265,54 грн. (сума орендної плати) ? 111,980% (сукупний індекс інфляції) / 100% - 12 265,54 грн. (сума орендної плати) становить = 1 469,44 грн.
Отже орендна плата за 2025 рік становить 10577.79 грн (12265.54 грн х 112.0% = 13737.40 грн та відрахування з них 19,5 податків та зборів).
Тому позов в частині стягнення орендної плати за 2025 рік слід задовольнити частково та стягти 10577.79 грн орендної плати на користь ОСОБА_1 .
Щодо судових витрат, понесених під час розгляду справи судом.
Згідно зі статтею 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до частин першої та другої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Зі змісту частини четвертої статті 137 ЦПК України вбачається, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України).
Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 ЦПК України).
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, від 22 січня 2021 року у справі № 925/1137/19, від 02 грудня 2020 року у справі № 317/1209/19.
Підсумовуючи, для відшкодування понесених судових витрат учасник справи повинен подати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс чи яких очікує зазнати у зв`язку з розглядом справи, до суду тієї інстанції, в якій такі витрати були чи будуть понесені, а також заявити клопотання про компенсацію судових витрат до закінчення судових дебатів та надати докази щодо розміру понесених витрат у цій справі у строк, визначений частиною восьмою статті 141 ЦПК України.
У поданій позовній заяві позивач прохав суд судові витрати (судовий збір та витрати на правничу допомогу) покласти на відповідача.
Звертаючись до суду із позовною заявою, ОСОБА_1 зазначено, що він є інвалідом 2 групи і відповідно звільнений від сплати судового збору. 
На підтвердження понесених судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу, позивачем до суду подано: копію договору про надання правової допомоги №3 від 15.01.2026, укладеного між клієнтом ОСОБА_1 та адвокатом Хоруженко С.Г., згідно умов п.3.1 клієнт зобов`язаний сплатити адвокату вартістю юридичних послуг адвоката (гонорар), що надаються, яка становить 5000 грн, акт виоконанх робіт № 1 до договору від 15.01.2026 на суму 5000 грн, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1250.
Ознайомившись з вимогами позивача щодо відшкодування судових витрат, відповідачем до суду подано клопотання про їх зменшення, у якому останній, зокрема, прохав зменшити розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами по даній справі.
Порядок розподілу судових витрат між сторонами спору закріплений положеннями статті 141 ЦПК України, зокрема частиною першою, другою якої передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки суд дійшов до висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення орендної плати, 3 % річних та інфляційних втрат підлягає задоволенню на 97.6 відсотків та беручи до уваги подані відповідачем заперечення щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу, то суд вважає, що стягненню з СТОВ «Дружба-Нова» на користь ОСОБА_1 підлягають витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 грн.
Вказана позиція суду узгоджена з Постановою Полтавського апеляційного суду від 04.12.2025 у справі № 526/2043/25.
Також суд вважає, що оскільки позивач є інвалідом 2 групи і відповідно п.9 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору, враховуючи відсоток задоволених позовних вимог 97.6%, з СТОВ «Дружба-Нова» на користь держави підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі 1299.25 грн.
Керуючись ст. 12, 81, 263-265, 268, 273ЦПК України, суд 

в и р і ш и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до СТОВ «Дружба-Нова» про стягнення заборгованості по орендній платі за користування земельною ділянкою - задовольнити частково.
Стягнути з СТОВ «Дружба-Нова», код ЄДРПОУ 31333767 на користь ОСОБА_1 заборгованість по виплаті орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер 5320482600:00:005:0023, за 2024 рік в сумі: 11 013,99 грн. – з них 9 926,13 грн. - орендна плата за 2024 рік, 790,07 грн. - інфляційні втрати, 297,78 грн. - 3% річних. 
Стягнути з СТОВ «Дружба-Нова», код ЄДРПОУ 31333767 на користь ОСОБА_1 заборгованість по виплаті орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер 5320482600:00:005:0023, за 2025 рік в сумі 10577,79 гривень.
Стягти з СТОВ «Дружба-Нова» на користь держави судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору в сумі 1299.25 грн. 
Стягти з СТОВ «Дружба-Нова» на користь ОСОБА_1 судові витрати, які складаються з витрат на правову допомогу у розмірі 4000 грн.
Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:
Позивач – ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 .
Відповідач – СТОВ «Дружба-Нова», місцезнаходження – вул. Кропиви Костянтина, 59, селище Варва, Прилуцького р-ну, Чернігівської обл., ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 31333767.

Головуюча: Л. В. Максименко