| Справа № 632/1565/26
| провадження №3/632/426/26

П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2026 року м.Златопіль
Суддя Златопільського міськрайонного суду Харківської області Босняк М.М., розглянувши справу, яка надійшла з ВП №1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, про притягнення до адмінвідповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Берека Первомайського району Харківської області, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , який до адміністративної відповідальності раніше не притягувався,
за ч. 1 ст. 173^2 КУпАП, 

В С Т А Н О В И В:
З протоколу про адміністративне правопорушення серія ВБА № 162067 від 04.07.2026 вбачається, що ввечері 04.07.2026, о 21^00 годині, ОСОБА_1 , знаходячись за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , внаслідок чого у останньої погіршилося самопочуття через емоційне хвилювання. 
На підтвердження вчиненого до протоколу долучено наступні докази:
-протокол прийняття заяви від 04.07.2026;
-рапорт про отримання заяви від 04.07.2026 та реєстрацію останньої в ЄО;
-письмові пояснення ОСОБА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 було роз`яснено права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП, вину у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 173^2 КУпАП за обставин, вказаних в протоколі про адміністративне правопорушення від 04.07.2026, останній не визнав, зазначивши, що жодного домашнього насильства щодо своєї співмешканки не вчиняв, а стався побутовий конфлікт на грунті ревнощів через те, що він був випивший. Дозволив собі нецензурну лайку та штовхнути її.

Допитана в суді потерпіла ОСОБА_2 підтвердила викладене, зазначила, що співмешканець випив вдома та згадав минуле. В ході словесної перепалки ОСОБА_1 штовхнув її, через що остання образилася, та сталася сварка. Вона повідомила в поліцію.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу, проаналізувавши додані до протоколу письмові докази, дійшов наступного.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.
З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення. 
Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, такий та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1732 КУпАП, є вчинення домашнього насильства, тобто, відповідальність настає за умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Норма ст. 1732 КУпАП є бланкетною, а тому для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі повинно бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа, який спосіб насильства прослідковується у діях порушника, якщо дій кілька, то зазначена кожна дія і вид насильства, наслідки цих дій по відношенню до особи, щодо якої вони були спричинені.
Для встановлення події та складу правопорушення, зазначеного у ч. 1 ст. 1732 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила саме домашнє насильство.
З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч. 1 ст. 1732 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Тоді як ситуація, коли кожна зі сторін намагається зайняти позицію, несумісну з інтересами іншої сторони, зіткнення інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, - це конфлікт, який не охоплюється складом правопорушення, передбаченого ст. 173^2 КупАП.

Таким чином, під домашнє насильство, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1732 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173^2 КУпАП є діяння (будь-які дії фізичного, психологічного чи економічного характеру, в тому числі погрози та образи), його шкідливі наслідки (шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, яка була або могла бути завдана потерпілому) та причинний зв`язок між діянням та наслідками.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Згідно із пунктами 3, 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч. 3 ст. 173^2 КУпАП необхідно з`ясувати, чи дійсно особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу наведених норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч. ч. 1, 2 ст. 173^2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, та були вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Отже, для правильної кваліфікації дій особи за частиною 1 ст. 173^2 КУпАП у виді психологічного насильства, необхідною умовою є встановлення не лише застосування кривдником образливих, зокрема, нецензурних слів до потерпілої особи та погроз, а установлення факту, що такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Аналізом доданих до протоколу письмових доказів та наданих пояснень в суді встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які проживають разом родиною, стався побутовий конфлікт на грунті ревнощів. При цьому, єдиною підставою для складення протоколу щодо ОСОБА_1 була заява ОСОБА_2 , в якій вона звинувачувала останнього у її побитті.

Будь-яких інших доказів на підтвердження фактів вчинення ОСОБА_1 04.07.2026 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173^2 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, заяві та письмових поясненнях потерпілої, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять, як і не містять доказів цілеспрямованого та навмисного спричинення емоційної невпевненості, страху або іншим чином завдання іншої шкоди, як і взагалі відсутня обов`язкова ознака - завдання будь-якої шкоди.

Отже, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того факту, що під час сварки ОСОБА_1 діяв з умислом спричинити сестрі емоційну невпевненість, нездатність захистити себе, а відтак – завдати будь-яку шкоду її здоров`ю.

В той же час, сварка, навіть із застосуванням нецензурної лайки, за відсутності доказів на підтвердження завдання шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілої, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173^2 КУпАП, оскільки завдання шкоди в даному випадку є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку, яка, окрім цього, також підлягає доказуванню.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia»,рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Згідно із ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а ст. 245 цього Кодексу передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Оцінивши дані, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та доданих матеріалах у сукупності із поясненнями допитаних ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , доходжу висновку, що суду не надано достатніх, належних та допустимих доказів, які свідчили б про вчинення останнім домашнього насильства щодо його співмешканки, та що в його діях наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173^2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене вважаю за необхідне, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 284, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173^2 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173^2 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення – закрити. 

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Златопільський міськрайонний суд Харківської області.

Суддя: | М. М. Босняк