Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
справа № 936/988/26 
Провадження № 2/936/346/2026

13.08.2026     селище Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області у складі
головуючої судді Сухої Н.І.
за участю секретаря судового засідання Притуп К.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Воловець цивільну справу за позовом Мукачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району Закарпатської області, Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції сторін.
Мукачівська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Нижньоворітської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області звернувся до відповідача ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев.
Позовні вимоги мотивовано тим, що Мукачівською окружною прокуратурою вивчено стан дотримання вимог природоохоронного законодавства на території району, за результатами якого виявлено факт наявності невідшкодованих збитків, завданих незаконною порубкою дерев.
Зокрема, прокурор зазначає, що 24.07.2025 близько 09:00 годин ОСОБА_1 умисно, самовільно, без відповідного дозволу, в корисливих цілях, у кварталі № НОМЕР_1 таксаційному виділі № 70 Нижньоворітського лісництва Свалявського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», який знаходиться в урочищі «Підотричят» неподалік с. Нижні Ворота, Мукачівського району, Закарпатської області, використовуючи технічні засоби для зрізання та повалення дерев, вчинив незаконну порубку 11 (одинадцяти) дерев породи «Граб» та 62 (шістдесяти двох) дерев породи «Ліщина», внаслідок чого спричинив істотну шкоду державі у особі Нижньоворітської сільської ради ради Мукачівського району на загальну суму 41 978,20 грн.
Вироком Воловецького районного суду від 23.09.2026 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк 2 (два) роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням з встановленням іспитового строку 1 (один) рік.
Згідно матеріалів лісовпорядкування квартал № 9 виділ № 70 Нижньоворітського лісництва Свалявського надліснитва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», який знаходиться в урочищі «Підотричят» неподалік с. Нижні Ворота, Мукачівського району, Закарпатської області знаходиться на території Нижньоворітської сільської ради.
Відповідно до вказаного вище розрахунку, незаконними діями ОСОБА_1 державі заподіяно збитки у розмірі 41 978,20 грн.
Станом на момент пред`явлення позовної заяви до суду, шкода, спричинена відповідачем не відшкодована, що негативно впливає на здійснення органами державної влади та місцевого самоврядування політики, направленої на охорону навколишнього природного середовища та завдає шкоду його відновленню.
Враховуючи, що Нижньоворітська селищна рада та Державна екологічна інспекція у Закарпатської області не зверталася до суду з позовом до ОСОБА_1 щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави, виникла необхідність у зверненні Мукачівської окружної прокуратури до Воловецького районного суду з позовом в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.
За наведеного, Мукачівська окружна прокуратура просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь місцевого бюджету Нижньоворітської сільської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 41 978,20 грн.
Заяви, клопотання учасників справи
Прокурор подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав повністю.
Представник Нижньоворітської селищної рада подав заяву про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечує.
Представник Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки не повідомив, позицію по справі не висловив.
Відповідач в судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Розміщено оголошення на веб-сайті Воловецького районного суду Закарпатської області про виклик відповідача ОСОБА_1 у судове засідання (з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи).
Процесуальні дії у справі
Ухвалою від 10.07.2026 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження Розгляд справи відкладено на 28.07.2026, 04.08.2026 та 13.08.2026.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, надав заяву про слухання справи без його участі, отже, суд розглядає справу за його відсутності.
У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на таке.
Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Відповідно до ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до чинного вироку Воловецького районного суду від 23.09.2025 (справа № 936/1271/25) затверджено угоду від 12.09.2025 про визнання винуватості, укладену між начальником Воловецького відділу Мукачівської окружної прокуратури, та обвинуваченим ОСОБА_1 , за участю захисника Мишанич Л.О. 
Вироком суду від 23.09.2025 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк 2 роки.На підставі ст.75 КК України звільнено ОСОБА_1 від відбування покарання з випробуванням з встановленням іспитового строку на 1 рік. На підставі ч.1 ст. 76 КК України зобов`язано ОСОБА_1 періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації:повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання. За те, що він з 24.07.2025 близько 09:00 годин умисно, самовільно, без відповідного дозволу, в корисливих цілях, у кварталі № НОМЕР_1 таксаційному виділі № 70 Нижньоворітського лісництва Свалявського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», який знаходиться в урочищі «Підотричят» неподалік с. Нижні Ворота, Мукачівського району, Закарпатської області, використовуючи технічні засоби для зрізання та повалення дерев, вчинив незаконну порубку 11 (одинадцяти) дерев породи «Граб» та 62 (шістдесяти двох) дерев породи «Ліщина», внаслідок чого спричинив істотну шкоду державі у особі Нижньоворітської сільської ради ради Мукачівського району на загальну суму 41 978,20 грн.
Згідно повідомлення Державної екологічної інспекції у Закарпатській області 24.06.2026 № 6634-26, розмір заподіяної шкоди незаконними рубками в кварталі 9 виділ 70 Нижньоворітського лісництва "Свалявського надлісництва" філії "Карпатський лісовий офіс" ДСГП "Ліси України"становить 41 978,20 грн.
Відповідно до матеріалів лісовпорядкування квартал № 9 виділ № 70 Нижньоворітського лісництва Свалявського надліснитва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», який знаходиться в урочищі «Підотричят» неподалік с. Нижні Ворота, Мукачівського району Закарпатської області знаходиться на території Нижньоворітської сільської ради.
Оскільки порушення вчинено на території Нижньоворітської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області та вказані платежі зараховуються на спеціальний бюджетний рахунок сільської ради, остання є уповноваженим органом на здійснення відповідних функцій у спірних відносинах.
Мукачівською окружною прокуратурою до Нижньоворітської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області скеровано листи, у яких повідомлено про виявлені збитки за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та поставлено питання про вжиття заходів щодо відшкодування заподіяної шкоди.
Згідно відповіді Нижньоворітської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області вони не зверталась до суду з позовом до  ОСОБА_1  щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та просять прокуратуру вжити самостійно заходи представницького характеру.
З огляду на викладене, Мукачівською окружною прокуратурою доведено наявність підстав для представництва інтересів держави Мукачівською окружною прокуратурою в інтересах держави в особі Нижньоворітської селищної ради Мукачівського району, Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, у зв`язку з нездійсненням захисту інтересів держави останніми, шляхом звернення до суду з відповідною позовною заявою.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Відповідно до статті 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Положеннями ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Згідно з п. 2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надані повноваження органу виконавчої влади.
Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор в кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Відповідно до ч.7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
У пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року № 14 зазначено, що при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.
За змістом ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами.
Згідно п. 7 ч. 3 цієї ж статті джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67 1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Зазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 384/1080/16-ц.
Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.
Матеріалами справи встановлено, що вирубка дерев відбувалась у лісозахисній смузі на території Нижньоворітської  селищної ради Мукачівського району Закарпатської області.
Судом встановлено наявність заподіяної шкоди Нижньоворітському лісництву Свалявського надлісництва філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України" і наявність вини відповідача у вчиненому, причинний зв`язок між протиправною поведінкою винного відповідача та шкодою, що настала, та є обов`язковою умовою відповідальності ОСОБА_1 . 
Враховуючи, що Нижньоворітська сільська рада та Державна екологічна інспекція у Закарпатської області не зверталася до суду з позовом до ОСОБА_1 щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави, Мукачівська окружна прокуратура правомірно звернулась з позовом до Воловецького районного суду в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради та Державної екологічної інспекціїя у Закарпатської області.
Враховуючи вищенаведене, відшкодування шкоди, завданої відповідачем шляхом незаконної порубки дерев у розмірі у розмірі 41 978,20 грн є найбільш ефективним способом захисту порушеного права.
У зв`язку з вищевикладеним, у діях ОСОБА_1 наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача, яка виражається у вирубці дерев, безпосередній причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, оскільки шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства.
Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, суд вважає, що позивачем належними та допустимими доказами доведено наявність шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а отже відповідач зобов`язаний відшкодувати державі в особі Нижньоворітської сільської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев, у повному обсязі.
На підставі викладеного, з урахуванням того, що вина ОСОБА_1 у завданні майнової шкоди унаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком суду, який набрав законної сили і ним не оскаржувався, розмір шкоди розрахований згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» від 23 липня 2008 року відповідачем у добровільному порядку не відшкодований, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову.
Розподіл між сторонами судових витрат.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч. 6 ст. 141 цього Кодексу якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, з врахуванням ціни позову суд приходить до висновку, що судовий збір, який би мав понести позивач у сумі 3 328 грн, підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь держави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

позов задоволити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь місцевого бюджету Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району (код ЄДРПОУ 37975895) шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев сумі 41 978 (сорок одна тисяча дев"ятсот сімдесят вісім) гривень 20 коп для подальшого перерозподілу згідно вимог бюджетного законодавства.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 – 3 328 (три тисячі триста двадцять вісім) гривень 00 коп судового збору на користь держави (отримувач: ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача UA908999980313111256000026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Рішення суду може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:
позивач: Мукачівська окружна прокуратура, місцезнаходження: 89603 Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Андрія Літуна, 15;
позивач: Нижньоворітська сельська рада Мукачівського району Закарпатської області, ЄДРПОУ: 37975895; місцезнаходження: 89130, Закарпатська обл.асть, Мукачівський район, с. Нижні Ворота, вул. Центральна, буд. 114;
позивач: Державна екологічна інспекція у Закарпатської області, ЄДРПОУ 38015668, місцезнаходження: м.Ужгород, вул. Швабська, 14;
відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Суддя Суха Н.І.