ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
 
КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
 
вул. Івана Ступака, 25, м. Фастів, Київська область, 08500, тел. (04565) 6-17-89, 
e-mail: inbox@fs.ko.court.gov.ua, web: https://fs.ko.court.gov.ua, код ЄДРПОУ 26539699

2/381/2693/26
381/3195/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 серпня 2026 року м. Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючої судді Анапріюк С.П.,
з участю секретаря Куліковських А.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії,
установив:
У червні 2026 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 50978,29 грн та понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3328,00 грн.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 23.07.2025 року уповноважені працівники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснили у присутності відповідача перевірку квартири (місця мешкання, об`єкту) на предмет дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Під час проведення цієї перевірки уповноважені працівники позивача виявили порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ – самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі ОСР без порушення схеми обліку після відключення відкритим способом та яке продемонстровано споживачу.
За наслідками проведеної перевірки працівники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» склали акт № К050052, у якому зафіксували виявлені порушення. У подальшому на засіданні комісії прийняте рішення, оформлене Протоколом про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії.
Цей протокол та розрахунок до акту про порушення надіслані відповідачу засобами поштового зв`язку.
Відповідач не надав заперечень щодо порядку та розміру нарахованої необлікованої електроенергії, не оскаржив рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії.
Позивач зазначає, що на момент звернення до суду, кошти по Акту про порушення від відповідача не надходили. Заборгованість у добровільному порядку не погашена.
Вказане стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 08 червня 2026 року відкрив провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Учасникам справи надіслано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, якою відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для подання відзиву на позовну заяву.
Водночас, відповідач ухвалу судді від 08 червня 2026 року про відкриття провадження не отримав, оскільки надіслана судом на його адресу кореспонденція повернулася до суду без вручення з відміткою уповноваженого працівника Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідач заяву із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позовну заяву до суду не подав.
Позивачу копія ухвали судді про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи доставлена до його електронного кабінету. 
30 липня 2026 року від представника позивача – адвоката Лещенко І.А. через систему «Електронний суд» надійшла заява, в якій представник просив прийняти до розгляду заяву про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, врахувати її при ухваленні рішення у справі та стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6 000,00 грн, посилаючись на укладений договір про надання правничої допомоги, підписаний сторонами звіт про надані послуги та норми цивільного процесуального законодавства.
Згідно з п. 2 ч. 7, п. 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, відповідач вважається належно повідомленим про розгляд справи судом.
Аналогічний висновок висловив Верховний Суд у постанові від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18, у постановах від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19, 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б, а також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Зважаючи на те, що суд вжив усі необхідні передбачені процесуальним законодавством заходи щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, у встановлений судом строк відповідач не подав до суду заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмовий відзив на позов, суд вирішує справу за наявними матеріалами, відповідно до правил частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України.
Оскільки суд призначив справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, тому для її розгляду судове засідання не проводиться.
Дослідивши наявні у справі докази та з`ясувавши обставини справа, суд встановив таке.
03 вересня 2020 року ПрАТ «Київобленерго» провело державну реєстрацію зміни найменування на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго». ПАТ «Київобленерго» було перейменоване на ПрАТ «Київобленерго».
23.07.2025 уповноважені представники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час перевірки дотримання споживачами Правил роздрібного ринку енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), за адресою АДРЕСА_1 , у присутності споживача ОСОБА_1 здійснили перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії. 
Перевіркою встановлено порушення обліку електричної енергії за цією адресою споживання, а саме: порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ – самовільне підключення до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку та без наявності відповідних договорів про розподіл та постачання електричної енергії. Самовільне підключення виконано з вводу будинку споживача о/р НОМЕР_1 перед приладом обліку до внутрішньої електропроводки будинку АДРЕСА_1 . Порушення продемонстровано споживачу.
На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноважені працівники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо об`єкту відповідача склали Акт № К050052 від 23.07.2025. У вказаному акті зазначено про те, що споживач відмовився від ознайомлення та підписання акту, що засвідчено підписом свідка ОСОБА_2 .
Відповідно до п. 11 Акту про порушення №К050052, Комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення проведе засідання 06.08.2025 о 15 годині 30 хвилин за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1а.
Відповідно до Протоколу № 790 від 06.08.2025, 06.08.2025 року відбулося засідання комісії з розгляду акту № К050052 від 23.07.2025. Комісія вирішила розгляд цього акту перенести на іншу дату та час, споживача повідомити та запросити належним чином. Копію протокол, розрахунок і рахунок надіслати споживачу рекомендованим листом (а.с. 12, зворот).
07.08.2025 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надіслало лист-запрошення №04/530-6222 ОСОБА_1 на комісію по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № К050052 від 23.07.2025, яка відбудеться 10.09.2025 о 13 годині 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.13-16).
Цей лист повернувся до комісії без вручення адресату з відміткою уповноваженого представника відділення поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання».
Відповідно до Протоколу № 879 від 10.09.2025, 10 вересня 2025 року відбулося засідання комісії з розгляду акту № К050052 від 23.07.2025, за результатами якого вирішено, що акт про порушення №К050052 підлягає нарахуванню згідно п. 8.4.13 формула 8 ПРРЕЕ за 181 день (6 місяців) з урахуванням струму спрацювання ввідного автоматичного вимикача, що задіяний у схемі самовільного підключення (АВ – 16 ампер). Обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих правил, становить 4795 кВт.
Величини розрахункового добового споживання визначено згідно ПРРЕЕ за період 181 днів, з 23.01.2025 по 22.07.2025 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.
Відповідно до розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно з порядком, визначеним главою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ, за актом № К050052 від 23.07.2025, сума необлікованої електроенергії за період з 23.01.2025 по 22.07.2025 становить 50978,00 грн (а.с. 17 зворот).
Протокол, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та/або збитків надіслано поштою споживачу (а.с.18-20).
Листом № 04/530-7129 від 12.09.2025 на адресу відповідача надіслано протокол комісії № 879 від 10.09.2025, розрахунок до акту про порушення № К050052 від 23.07.2025, рахунок до акту про порушення № К050052 від 23.07.2025.
Паспорт точки розподілу електричної енергії (Додаток 2 до договору споживача), містить відомості про об`єкт електрифікації, приєднану/дозволену потужність за площадкою комерційного обліку, категорії надійності струмоприймачів, енергетичні ідентифікаційні коди віртуальної точки комерційного обліку тощо (а.с. 21, зворот).
Згідно з відеозаписом, що міститься на диску CD-R, що доданий до позовної заяви, споживач ОСОБА_1 була присутня під час проведення та оформлення матеріалів перевірки помешкання, у якому вона проживає.
Крім відеозапису фіксації порушення та його документування, на диску наявні фотографії, на яких зафіксовані об`єкт нерухомості, виявлене працівниками позивача та дріт, під`єднаний поза приладом обліку електроенергії.
Нормативно-правове обґрунтування.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно із статтею 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
За змістом ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610, 612 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відносини, які виникають між споживачем електроенергії та енергопостачальником регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312.
Правила роздрібного ринку електричної енергії регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
У п. 1.1.2 Правил встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.
Згідно з п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
Згідно з п. 8.4.7 Правил, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з:
- вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год);
- величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год);
- кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).
Відповідно до п.п. 1 п. 8.4.8 Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів.
Згідно з абзацом 1 п. 8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Відповідно до п. 8.4.13 ПРРЕЕ, відповідно до якого, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (доб.с.л., кВт год), розраховується за формулою № 8. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (вик.с.п.) приймається рівним 8 год.: Wдоб.с.п. - Рс.п. X вик.с.п., де Ре.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що у разі підключення до однієї фази розраховується за формулою № 9: Ре.п. = 1 х Ином фаз. X сoso де 1 - сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (ПУЕ), А; Ином фаз. - номінальна фазна напруга, кВ; cosp - косинус кута між фазною напругою фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки приймається рівним 0,9; Твик.с.л. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 8 год/добу). Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.
Відповідно до абзаців 2, 3 п. 8.2.7 ПРРЕЕ, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).
Висновки суду.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, на предмет їх належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку зібраним у справі доказам в цілому та кожному доказу окремо, суд дійшов до таких висновків.
Вирішуючи спір у цій справі, суду належить встановити чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Належним виконанням зобов`язання у спірних правовідносинах з боку відповідача є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання.
У цій справі суд встановив, що за адресою відповідача представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» виявили порушення ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ? самовільне підключення електропроводки до електромережі позивача з порушенням схеми обліку.
На підставі виявленого порушення за участю відповідача як споживача складено акт про порушення.
Під час перевірки здійснювалася фотофіксація, що підтверджує вимоги позивача, викладені в позовній заяві.
Відповідач належно повідомлений про розгляд акту комісією.
В установленому законом порядку цей Акт розглянутий позивачем та складений відповідний Протокол комісії, здійснено повідомлення відповідача про здійснення нарахування вартості необлікованої електроенергії з надсиланням складеного розрахунку.
Згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно з порядком, визначеним главою 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ, на підставі акту споживачу нараховано вартість необлікованої електроенергії у розмірі, заявленому у позові. Розрахунок здійснено за формулою 8, кількість днів розрахунку 181.
Вказані документи надіслані на адресу відповідача.
Цей розрахунок відповідач не оскаржив. Нараховану заборгованість у добровільному порядку не сплатив.
Відповідно до вимог частин 3 та 4 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц висловила висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.
На позивача покладено процесуальний обов`язок довести заявлені позовні вимоги.
На відповідача покладено обов`язок спростувати заявлені у позові вимоги.
Отже, цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей. 
Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує на довіру.
За наслідком розгляду цієї справи суд дійшов висновку про те, що позивач довів обгрунтованість позовних вимог, а відповідач не виконав обов`язку спростування заявлених у позові вимог, не надав суду докази на спростування цих обставин. 
Отже, відповідач на власний розсуд розпорядився своїми правами, а тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій.
Оскільки наявні у матеріалах справи належні та достатні докази підтверджують факт наявності у відповідача заборгованості вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, тому суд вважає наявними правові підстави для її стягнення з відповідача на користь позивача у судовому порядку.
З огляду на вказане суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову повністю.
Розподіл судових витрат.
Відповідно до ч. 1 , п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Згідно із п. 1 ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові – на позивача; у разі часткового задоволення позову – на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З урахуванням результату вирішення цієї справи з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн.
Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає таке.
Звертаючись до суду з цим позовом, позивач у позовній заяві зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат. 
В подальшому представник позивача подав до суду заяву про стягнення з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000,00 грн. 
Відповідно до ст. 137 ЦПК України, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі.
На підтвердження заявлених витрат на правничу допомогу до позовної заяви надано документи щодо наданої правничої допомоги. 
Визначаючи розмір витрат на професійну правничу допомогу та, розподіляючи вказані витрати між сторонами у справі, суд, вирішуючи питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, зобов`язаний врахувати подані стороною у строк, визначений частиною восьмою статті 141 ЦПК України, докази, надати їм належну оцінку і лише після цього прийняти відповідне судове рішення з цього питання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18 (провадження № 12-171гс19) зауважила, що суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.
Аналізуючи реальність (дійсність та необхідність), а також обґрунтованість розміру витрат на правничу допомогу, надану позивачу суд враховує, що при визначенні суми відшкодування суд виходить із критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. 
Такі ж критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір ? обґрунтованим (рішення у справі «East/WestAllianceLimited» проти України, заява № 19336/04, п. 269).
Отже, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та її адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
Аналогічні висновки висловлені Верховним судом у постановах від 20 лютого 2024 року у справі № 910/615/14 (№ 910/5042/22), від 26 вересня 2024 року у справі № 910/11903/23 та від 23.04.2025 року у справі № 638/13336/21.
Надавши оцінку понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу, врахувавши складність справи, ціну позову, а також те, що процесуальний закон передбачає розгляд такої справи у порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи, за предметом спору та характером спірних правовідносин, правовим регулюванням ця справа для позивача є типовою з-поміж великої кількості аналогічних справ за його позовами; врахувавши характер послуг, а також необхідність дотримання критерію пропорційності, розумності та справедливості, дійсності та необхідності, суд дійшов висновку, що розумним та необхідним у межах розгляду цієї справи є розмір судових витрат на професійну правничу допомогу у сумі 2000,00 грн.
Також суд враховує, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Водночас відповідач вказаний обов`язок не виконав.
Керуючись ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд
вирішив:
Задовольнити повністю позов.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 50978 (п`ятдесят тисяч дев`ятсот сімдесят вісім) гривень 29 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у розмірі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Реквізити учасників справи: 
Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» код ЄДРПОУ 23243188, місцезнаходження: м. Київ, вул. Стеценка, буд. 1-А. 
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .
Повне судове рішення складене 24.08.2026.

Суддя Сніжана АНАПРІЮК