СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 липня 2026 року Справа № 480/4525/25
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши у письмовому провадженні без виклику учасників справи в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/4525/25 за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сумської митниці (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Сумської митниці про коригування митної вартості товарів № UА805090/2025/000005/1 від 16.05.2025 року.
Позовні вимоги мотивовані тим, що декларантом позивача до Сумської митниці подано електронну митну декларацію, згідно з якою пред`являвся до митного оформлення транспортний засіб "автомобіль легковий, пошкоджений після ДТП, призначений для перевезення людей, що використовувався".
Позивач вказав, що зазначена ним у митній декларації вартість товару підтверджується наданими митному органу документами, зокрема рахунком-фактурою від 08.05.2025 №462795, свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу від 07.06.2023 № НОМЕР_1 , митною декларацією країни відправлення від 08.05.2025 25DKLQUAM8D8TQOFB4, договором від 12.05.2025 №25/05/12-1 на перевезення автомобіля автомобільним транспортом, міжнародною товарно-транспортною накладною від 12.05.2025 А №271639, рахунком на оплату від 12.05.2025 № 25/05112-1.
На переконання позивача, первісно надані ним документи містили всі відомості щодо ціни товару і будь-яких розбіжностей у цих документах, які безпосередньо стосуються числових значень складових митної вартості товарів (ч. 3 ст. 53 МК України), митним органом не було виявлено.
Втім, 16.05.2025 посадовою особою відповідача винесено рішення про коригування митної вартості товару № UА805090/2025/000005/1, згідно з яким заявлену декларантом митну вартість скориговано за резервними методом. При цьому, за основу визначення митної вартості відповідачем взято митну вартість транспортного засобу подібного з оцінюваним, з країни експорту - Угорщина, вироблена в EU, рік виробництва 2023, у кількості 1 шт., пошкодженого у ДТП, митна вартість якого визначена за основним методом визначення митної вартості згідно ст.58 МКУ у сумі 8050 євро за МД від 13.03.2025 UA209200/2025/15878.
Однак, позивач зазначив, що відповідачем не враховано комплектність, укомплектованість і фактичний технічний стан транспортного засобу, строк експлуатації, величину пробігу, умови, у яких він експлуатувався (зберігався), особливості кон`юнктури ринку регіону, що в свою чергу, свідчить про некоректність визначення митної вартості товару за ціною схожого за характеристиками транспортного засобу.
Вважаючи вищевказане рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 09.06.2025 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, зазначивши, що на підтвердження заявленої митної вартості товарів, позивачем подано митному органу пакет документів, перелік яких зазначено у графі 44 митної декларації. За результатами вивчення документів, поданих до митного оформлення, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості аналогічних товарів, які раніше оформлювалися, а також з урахуванням рекомендацій профілів ризиків, згенерованих автоматизованою системою аналізу та управління ризиками Держмитслужби (АСАУР), було застосовано профіль ризику 106-2 «Витребування документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товарів». У коментарі до профілю ризику зазначено: "індикатор ризику 3.3.2. не подано банківські та інші платіжні документи, митна вартість нижча рівня вартості ідентичних або подібних товарів та 106-2 "Витребування документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товарів".
За результатами розгляду наданих до митного оформлення документів встановлено що до митного органу не було подано платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару або інші платіжні/бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (ч. 2 статті 53 Митного кодексу України)
Крім того, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, не додані витрати на навантаження товару у місці відправлення під час перевезення до кордону України за перевізними документами від 12.05.2025 № 271639 (складові митної вартості) згідно п.6 ч. 10 ст. 58 МКУ, а подані документи не містять відомості про включення витрат на навантаження до ціни товару.
З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи, а саме банківські платіжні документи, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, які підтверджують оплату за товар (за наявності таких документів), висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями).
Вказує, що декларантом надано лист продавця (відправника) автомобіля про оплату від 16.05.2025. Водночас повідомлено що надати інші документи протягом 10 календарних днів не має можливості.
Отже, як зазначає представник, зважаючи на те, що поданi декларантом документи є неповними і такими, що обчисленню не піддаються, а також з огляду на те, що позивач не скористався правом на подання додаткових документів, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за цей товар контролюючий орган дійшов до правильного висновку про неможливість використання інформації щодо ціни, яка була заявлена декларантом під час митного оформлення товару, відтак відповідачем правомірно винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2025№ UА805090/2025/000005/1, згідно з яким заявлену декларантом митну вартість товару скориговано за резервним методом (а.с.26-50).
Представник позивача подав відповідь на відзив, в якій висловив незгоду з доводами, викладеними відповідачем у відзиві (а.с.54-61).
Ухвалою суду від 25.06.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що декларантом позивача подано митну декларацію № 25UA805090001141U2, згідно якої до митного оформлення пред`явлено товар: "автомобіль легковий, пошкоджений після ДТП, призначений для перевезення людей, що використовувався - 1 шт. Марка TOYOTA. Модель YARIS CROSS, 1.5HYBRID (116HK) AUT.GEAR. Номер кузова (VIN): НОМЕР_2 . Календарний рік виготовлення - 2023. Модельний рік виготовлення - 2023. Дата першої реєстрації - 07.06.2023. Тип двигуна - гібрид без зовнішньої підзарядки (бензин), згідно з інформацією заводу виробника відповідає вимогам екологічного класу "ЄВРО-6". Робочий об`єм циліндрів бензинового двигуна 1490 см3. Потужність бензинового двигуна -68,0 кВт; електричний двигун потужністю - 59 кВт. Колісна формула - 4x2. Тип кузова - хетчбек. Колір - сірий. Місць для сидіння, включаючи місце водія - 2 (за свідоцтвом з реєстрації транспортного засобу автомобіль має 5 посадкових місць), другий ряд місць для сидіння в автомобілі відсутній. Призначений для використання на дорогах загального користування. Наявні пошкодження, ознаки експлуатації: показання одометра встановити не має можливості з причин аварійного пошкодження автомобіля; пошкоджені: лобове скло має тріщину та слід від удару, капот деформовано, на місцях деформації є корозія, бак з пластмаси для відповідної рідини авто має виламану частину неправильної форми. На авто відсутні: передній бампер та його підсилювач, решітка радіатора, права та ліва передні фари, дифузор з вентилятором охолодження радіаторів, праве крило, правий лонжерон, ричати правої передньої підвіски, ліве крило, навісні елементи двигуна. Лакофарбове покриття заднього бампера має потертості. Переднє праве колесо не має повітря в покришці. На обшивці передніх сидінь є пліснява. Спрацьовані передні подушки та ремені безпеки" (а.с. 18).
Разом із вищевказаною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару подано документи, зокрема: рахунок-фактуру від 08.05.2025 №462795 (а.с. 12), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 07.06.2023 №2332235523217502 (а.с.13), митну декларацію країни відправлення від 08.05.2025 25DKLQUAM8D8TQOFB4 (а.с.14), договір від 12.05.2025 № 25/05/12-1 на перевезення автомобіля автомобільним транспортом (а.с.15), міжнародну товарно-транспортну накладну від 12.05.2025 А №271639 (а.с.16), рахунок на оплату від 12.05.2025 № 25/05112-1 9 (а.с.17).
Митним органом за результатами розгляду документів встановлено, що декларантом не подано документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару і обраний метод її визначення, а саме: банківські платіжні документи, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; документи, що підтверджують вартість товару, та було запропоновано надати вказані документи (а.с.38).
Декларантом надано лист продавця (відправника) автомобіля про оплату від 16.05.2025 (а.с.61).
Листом декларант повідомив, щодо неможливості надання інших документів протягом 10 календарних днів, що підтверджується відповідачем у відзиві.
16.05.2025 відповідачем винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA805000/2025/000005/1 (а.с. 9-10), згідно з яким заявлену декларантом митну вартість товару скориговано «за резервним методом» і її розмір визначено у розмірі 8050,00 євро (джерело: МД від 13.03.2025 UA209200/2025/15878)
Також, відповідачем на вищевказану митну декларацію винесено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA805090/2025/000047, згідно з якою зобов`язано декларанта заповнити нову митну декларацію з урахуванням вищевказаного рішення (а.с. 11).
Вважаючи рішення про коригування митної вартості товарів протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам, суд враховує наступне.
Правовідносини, пов`язані зі справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі - МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України).
Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно із ч. 1 ст. 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Положення ст. 53 МК України визначають перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).
Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Із положень частин 1 та 2 ст. 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
За приписами ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
За приписами ч. 5 ст. 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина 2 статті 54 МК України).
За приписами положень статей 57, 58 МК України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
Водночас, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з цим, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з цим, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Єдиними підставами, які надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
В той же час, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 по справі 809/1469/16, від 04.06.2020 у справі №1.380.2019.001823, від 01.04.2021 у справі № 260/695/19.
Водночас, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598).
Отже, з системного аналізу наведених норм права вбачається, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18.
Як встановлено судом, декларантом позивача подано митну декларацію № 25UA805090001141U2, згідно якої до митного оформлення пред`явлено товар: "автомобіль легковий, пошкоджений після ДТП, призначений для перевезення людей, що використовувався - 1 шт. Марка TOYOTA. Модель YARIS CROSS, 1.5HYBRID (116HK) AUT.GEAR. Номер кузова (VIN): НОМЕР_2 . Календарний рік виготовлення - 2023. Модельний рік виготовлення - 2023. Дата першої реєстрації - 07.06.2023. Тип двигуна - гібрид без зовнішньої підзарядки (бензин), згідно з інформацією заводу виробника відповідає вимогам екологічного класу "ЄВРО-6". Робочий об`єм циліндрів бензинового двигуна 1490 см3. Потужність бензинового двигуна -68,0 кВт; електричний двигун потужністю - 59 кВт. Колісна формула - 4x2. Тип кузова - хетчбек. Колір - сірий. Місць для сидіння, включаючи місце водія - 2 (за свідоцтвом з реєстрації транспортного засобу автомобіль має 5 посадкових місць), другий ряд місць для сидіння в автомобілі відсутній. Призначений для використання на дорогах загального користування. Наявні пошкодження, ознаки експлуатації: показання одометра встановити не має можливості з причин аварійного пошкодження автомобіля; пошкоджені: лобове скло має тріщину та слід від удару, капот деформовано, на місцях деформації є корозія, бак з пластмаси для відповідної рідини авто має виламану частину неправильної форми. На авто відсутні: передній бампер та його підсилювач, решітка радіатора, права та ліва передні фари, дифузор з вентилятором охолодження радіаторів, праве крило, правий лонжерон, ричати правої передньої підвіски, ліве крило, навісні елементи двигуна. Лакофарбове покриття заднього бампера має потертості. Переднє праве колесо не має повітря в покришці. На обшивці передніх сидінь є пліснява. Спрацьовані передні подушки та ремені безпеки" (а.с. 18).
Разом із вищевказаною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару подано документи, зокрема: рахунок-фактуру від 08.05.2025 № 462795 (а.с. 12), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 07.06.2023 № НОМЕР_1 (а.с.13), митну декларацію країни відправлення від 08.05.2025 25DKLQUAM8D8TQOFB4 (а.с.14), договір від 12.05.2025 № 25/05/12-1 на перевезення автомобіля автомобільним транспортом (а.с.15), міжнародну товарно-транспортну накладну від 12.05.2025 А №271639 (а.с.16), рахунок на оплату від 12.05.2025 № 25/05112-1 9 (а.с.17).
На переконання суду, надані позивачем до митного оформлення документи кореспондуються між собою та містять інформацію про товар та його ціну, та у сукупності підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
При цьому, суд зауважує, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
У прийнятому рішенні про коригування митної вартості товарів вказано, що декларантом не подано митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару і обраний метод її визначення, а саме: банківські платіжні документи, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; документи, що підтверджують вартість товару. 
Суд відхиляє вказані доводи, оскільки декларантом позивача було подано рахунок-фактуру від 08.05.2025 № 462795 (а.с.12), відповідно до змісту якого позивачем придбано у компанії Gedsted Autohandel транспортний засіб марки TOYOTA, модель YARIS CROSS, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ; дата першої реєстрації 2023 рік. Визначена покупцем та продавцем вартість товару становить 6000 Євро. Рахунок - фактура від 08.05.2025 № 462795 скріплено печаткою та підписом продавця.
У зв`язку з цим, суд дійшов висновку, що вказаний документ містить усі необхідні реквізити сторін: продавця - ОСОБА_2 та покупця – ОСОБА_3 , його адресу, підпис і печатку продавця. Рахунок-фактура від 08.05.2025 № 462795 містить відомості стосовно ідентифікації транспортного засобу - TOYOTA; модель: YARIS CROSS; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ; дата першої реєстрації 2023 рік. Також рахунок-фактура містить запис про ціну вказаного автомобіля - 6000 Євро.
Відтак, наданий декларантом позивача рахунок-фактура є належним документом, що підтверджує вартість придбаного товару та містить всі необхідні реквізити для його ідентифікації, тобто відповідає вимогам частини другої статті 53 МК України, а саме: містить відомості щодо придбаного автомобіля марки TOYOTA; модель: YARIS CROSS; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 , які в повному обсязі відповідають відомостям, зазначеним в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу та митній декларації країни відправлення (а.с.13-14).
Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08 серпня 2025 року у справі № 460/164/24, від 08 серпня 2024 року у справі № 300/2049/19.
Щодо посилань відповідача на відсутність платіжного документа, суд зазначає, що відповідно до пунктів 4, 5 частини другої статті 53 Митного кодексу України банківські платіжні документи подаються лише у разі, якщо рахунок сплачено, та за наявності таких документів.
Суд враховує пояснення позивача про те, що оплата вартості транспортного засобу була здійснена готівковими коштами. Такий спосіб розрахунку був зумовлений дією валютних обмежень, запроваджених постановою Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», якими було обмежено можливість здійснення фізичними особами міжнародних валютних переказів, крім визначених цією постановою випадків.
За таких обставин позивач був позбавлений можливості здійснити оплату вартості транспортного засобу шляхом міжнародного банківського переказу та, відповідно, отримати банківський платіжний документ, який підтверджував би проведення такого переказу. Отже, відсутність такого документа зумовлена об`єктивними обставинами здійснення розрахунків, а не неподанням позивачем документів, які фактично існували.
Крім того на звернення покупця, продавець - Gedsted Autohandel засобами електронного зв`язку надіслав повідомлення від 30.06.2025 (а.с.61), яким підтверджено отримання від покупця оплати за придбаний автомобіль марки TOYOTA; модель: YARIS CROSS; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 у розмірі 6000,00 євро. 
Вказане повідомлення було надано контролюючому органу.
Щодо посилань відповідача на відсутність відомостей про витрати на навантаження товару в місці відправлення суд враховує пояснення позивача про те, що перевезення пошкодженого внаслідок ДТП автомобіля TOYOTA YARIS CROSS, 1.5 HYBRID ( НОМЕР_3 ) AUT. GEAR, номер кузова (VIN): НОМЕР_2 , здійснювалося спеціалізованим транспортом, який не потребував додаткових витрат на навантаження пошкодженого автомобіля в місці відправлення. 
Крім того, на підтвердження вартості транспортних послуг декларантом було надано договір про надання транспортних послуг від 12.05.2025 № 25/05/12-1, укладений з метою здійснення перевезення автомобіля TOYOTA YARIS CROSS, VIN: НОМЕР_2 , автомобільним транспортом у міжнародному та міжміському сполученні (а.с.15), а також рахунок на оплату транспортних послуг від 12.05.2025 № 25/05/12-1 (а.с. 17).
Щодо спрацювання індикаторів ризиків при митному оформленні товару, ввезеного позивачем, то суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 09.11.2022 у справі № 815/2162/17, в якій касаційний суд зазначив про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів суд оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).
Наведені обставини дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.
Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.
Втім, зі змісту оскаржуваного рішення вбачається що на підставі електронних інформаційних ресурсів митних органів, митна вартість подібного товару складає 8050,00 євро за основним методом визначення митної вартості (джерело: митна декларація від 13.03.2025 № UA209200/2025/15878).
При цьому відповідачем надано до матеріалів справи копію митної декларації від 13.03.2025 № UA209200/2025/15878 (а.с. 36), яка була використана як підстава для коригування митної вартості товару позивача.
Вказана декларація містить такі відомості про задекларований товар "легковий автомобіль марки: TOYOTA, модель YARIS, категорія М1, має ознаки аварійного пошкодження, пошкоджена передня права частина, зокрема, бампер, капот, крила, фара, решітка, дверка, не на ходу, що використовувався, 2023 року випуску, модельний рік - 2023, дата введення в експлуатацію 27.11 2023р., ідентифікаційний (VIN) YARKBAC3900169900, двигун - бензин новий/електрика, об`єм двигуна - 1490 см".
У свою чергу, митна декларація, яка була надана декларантом позивача (а.с.18), містить такі відомості: "автомобіль легковий, пошкоджений після ДТП, призначений для перевезення людей, що використовувався - 1 шт. Марка TOYOTA. Модель YARIS CROSS, 1.5HYBRID (116HK) AUT.GEAR. Номер кузова (VIN): НОМЕР_2 . Календарний рік виготовлення - 2023. Модельний рік виготовлення - 2023. Дата першої реєстрації - 07.06.2023. Тип двигуна - гібрид без зовнішньої підзарядки (бензин), згідно з інформацією заводу виробника відповідає вимогам екологічного класу "ЄВРО-6". Робочий об`єм циліндрів бензинового двигуна 1490 см3. Потужність бензинового двигуна -68,0 кВт; електричний двигун потужністю - 59 кВт. Колісна формула - 4x2. Тип кузова - хетчбек. Колір - сірий. Місць для сидіння, включаючи місце водія - 2 (за свідоцтвом з реєстрації транспортного засобу автомобіль має 5 посадкових місць), другий ряд місць для сидіння в автомобілі відсутній. Призначений для використання на дорогах загального користування. Наявні пошкодження, ознаки експлуатації: показання одометра встановити не має можливості з причин аварійного пошкодження автомобіля; пошкоджені: лобове скло має тріщину та слід від удару, капот деформовано, на місцях деформації є корозія, бак з пластмаси для відповідної рідини авто має виламану частину неправильної форми. На авто відсутні: передній бампер та його підсилювач, решітка радіатора, права та ліва передні фари, дифузор з вентилятором охолодження радіаторів, праве крило, правий лонжерон, ричати правої передньої підвіски, ліве крило, навісні елементи двигуна. Лакофарбове покриття заднього бампера має потертості. Переднє праве колесо не має повітря в покришці. На обшивці передніх сидінь є пліснява. Спрацьовані передні подушки та ремені безпеки".
Отже, транспортний засіб, використаний митним органом як джерело для порівняння при визначенні митної вартості, та транспортний засіб, ввезений позивачем, відрізняються за комплектацією, технічними характеристиками, а також характером, обсягом і ступенем наявних пошкоджень, що свідчить про відсутність достатніх підстав вважати їх ідентичними або подібними товарами для цілей визначення митної вартості.
Разом із тим, у випадку пошкодженого транспортного засобу наявність, характер та ступінь пошкоджень безпосередньо впливають на його ринкову та митну вартість, а тому такі обставини мають істотне значення при здійсненні порівняння товарів та визначенні митної вартості.
Порівнюючи зміст обох декларацій, судом не заперечується тотожність товарів, заявлених позивачем та товарів відповідно до МД, яка стала підставою для коригування митної вартості. Разом з тим, суду вважає за доцільне зазначити, що розбіжність у вартості вказаних вище імпортованих товарів жодним чином не може свідчити саме про заниження декларантом митної вартості товару, імпортованого 16.05.2025.
Натомість, відповідачем під час розгляду справи не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували подібність характеристик імпортованого позивачем транспортного засобу та транспортного засобу, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.
Таким чином, скоригована митна вартість відповідачем здійснена без врахування індивідуальних особливостей придбаного транспортного засобу та, за відсутністю будь-якого розрахунку для обґрунтування визначеної відповідачем вартості транспортного засобу, що не дає можливості встановити правильність визначеної ціни.
Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач під час митного оформлення надав необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів, водночас відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товару, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості товару та протиправність оскаржуваного рішення.
За таких обставин, суд вважає, що є правові підстави для визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 16.05.2025 № UA805090/2025/000005/1, оскільки таке не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України.
Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Згідно із ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відтак, на користь позивача підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн. 
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Сумської митниці про коригування митної вартості товарів від 16.05.2025 № UA805090/2025/000005/1.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Сумської митниці (вул. Юрія Вєтрова, 24, м. Суми, 40020, код ЄДРПОУ 44017631) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) суму судового збору у розмірі 1211,20 грн. 
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя   О.А. Прилипчук