ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
21 липня 2026 року (09:30)	Справа № 280/5077/26 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калашник Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м.Запоріжжя, вул. Фортечна, буд. 65; код ЄДРПОУ 38625593), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69035, м.Запоріжжя, вул. Заводська, буд. 1 А, код ЄДРПОУ 34869316) про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:
25.05.2026 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі – позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі – Відповідач), в якій позивач просить суд:
визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №140-НВ/5305 від 25.04.2026 (на виконання наказу №48-НВ/53 05 від 19.02.2026) про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби;
визнати протиправним та скасувати наказ Відповідача наказ ГУ ДСНС України в Запорізькій області № 268-НК/53 05 від 25.04.2026 про звільнення зі служби цивільного захисту начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Наказом ГУ ДСНС України в Запорізькій області №140-НВ/5305 від 25.04.2026 на позивача, накладено дисципліна не стягнення у вигляді «звільнення зі служби». Наказом ГУ ДСНС України в Запорізькій області № 268-НК/53 05 від 25.04.2026 позивача звільнено зі служби цивільного захисту на підставі підпункту 8 пункту 176 (у зв`язку із вчиненням проступку, несумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту) Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593. Такі накази вважає неправомірними та такими, що підлягають скасуванню. Притягаючи позивача до дисциплінарної відповідальності та звільняючи зі служби, відповідач виходив з наявності в його діях складу дисциплінарного проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби (п.8 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 11.07.2013 №593, який був передбачений в редакції станом на час спірних правовідносин). За результатами службового розслідування відповідачем затверджено відповідний висновок, на підставі якого ухвалено оскаржувані накази. За умови необізнаності зі змістом висновку службового розслідування, з урахуванням інформації, що міститься в наказі ГУ ДСНС України в Запорізькій області №48-НВ/53 05 від 19.02.2026 є підстави стверджувати про порушення відповідачем вимоги пункту 3 розділу 7 «Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту» (далі-Інструкція), затвердженої наказом МВС України від 05 травня 2015 року №515 щодо детального викладення у висновку службового розслідування складу дисциплінарного проступку нібито вчиненого позивачем. Так, в оскаржуваних наказах про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача зі служби цивільного захисту, не наведеного жодного обґрунтування вчинення позивачем дисциплінарного проступку, не наведено відомості про об`єкт та об`єктивну сторону дисциплінарного проступку, посилання на норму матеріального права, яка свідчила б про те, яке саме порушення службової дисципліни допущено позивачем, якою нормою така дія чи бездіяльність визначена як дисциплінарний проступок, за який може наступати дисциплінарна відповідальність, а дисциплінарне стягнення накладене на позивача не відповідає ступеню його вини. Нормами Кодексу цивільного захисту України, Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. №593, Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року, «Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту», затвердженої наказом МВС України від 05 травня 2015 року №515 з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, визначено порядок проведення службового розслідування, зокрема в акті службового розслідування повинні бути зазначені всі елементи складу дисциплінарного проступку, що на думку відповідача був вчинений позивачем. Лише дотримання зазначеного порядку може бути належною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. У цьому випадку відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при вчиненні спірних дій, діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дій (прийняття рішення), без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) та з дотриманням принципу верховенства права. У зв`язку з цим оскаржувані накази, які прийняті на підставі незаконного висновку службового розслідування, є протиправними та підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 01.06.2026 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
03.06.2026 до суду від представника відповідача надійшло клопотання про залучення Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.
Ухвалою суду від 05.06.2026 залучено до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі – третя особа).
09.06.2026 (до суду надійшов відзив на позовну заяву вх. №32015) разом з витребуваними судом копіями документів, а також доданими до нього матеріалами, в якому позовні вимоги відповідач вважає такими, що не мають належного правового обґрунтування, і не підтверджуються фактичними обставинами службової діяльності позивача, а тому є безпідставними. У відзиві зазначено, що у ході службового розслідування проведений аналіз нормативно-правових актів, дослідженні фактичні обставини справи, опитані 14 осіб служби цивільного захисту, 10 із яких вказали на порушення службової діяльності у підрозділі та службової дисципліни, яке виражалось у підводному полюванні за рибою, мали регулярний характер (2-3 рази на місяць), у той час коли мали проводитись заплановані тренувальні занурення. Також було встановлено вихід службового катера не для виконання завдань. Комісією встановлено, що смерть ОСОБА_2 , водолаза-сапера, настала в період проходження служби при обставинах, не пов`язаних з виконанням службових обов`язків. Такі наслідки пов`язані із систематичним грубим порушенням службової дисципліни особовим складом частини підводного розмінування Аварійно-рятувального загону. Під час службового розслідування щодо позивача встановлено скоєння ним грубого дисциплінарного проступку. Службове розслідування проведене відповідності до вимог чинного законодавства. У задоволенні позовних вимог просить відмовити. 
17.06.2026 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи на позовну заяву (вх. № 33964), відповідно яких зазначено, що 28.01.2026 під час занурення зник безвісти підлеглий позивача - водолаз-сапер частини розмінування та інших спеціальних робіт майстер-сержант ОСОБА_2 , а 29.01.2026 тіло ОСОБА_2 було виявлено під льодом. Під час виконання зазначеного занурення останній використовував плавзасіб та водолазне спорядження, які перебували на балансі та у віданні частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт та призначалися для виконання службових завдань та надання допомоги населенню під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій. У зв`язку із настанням вказаної події наказом ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 29.01.2026 №26-НВ/5305 було призначено службове розслідування, метою якого стало встановлення причин та умов, що сприяли загибелі майстер-сержанта служби цивільного захисту частини розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області ОСОБА_2 , а також перевірка дотримання посадовими особами вимог законодавства, нормативно-правових актів та відомчих документів, які регламентують порядок організації службової діяльності та використання сил і засобів підрозділу. За результатами проведеного службового розслідування встановлено, що відповідно до наказу Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 22.01.2026 №НС-149/5338 на 28.01.2026 було заплановано проведення навчальних водолазних спусків особового складу Частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт. Вказані заходи мали здійснюватися виключно з метою підтримання належного рівня професійної підготовки, удосконалення практичних навичок водолазів та забезпечення готовності особового складу до виконання завдань за призначенням. Позивач, обіймаючи посаду начальника Частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області, несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни, збереження життя і здоров`я особового складу, а також за правомірне використання техніки, обладнання та іншого майна підрозділу. Водночас, матеріалами службового розслідування встановлено факти систематичного використання сил і засобів підрозділу не за їх службовим призначенням, що свідчить про неналежне виконання позивачем покладених на нього обов`язків щодо організації та контролю діяльності підлеглого особового складу. 
Згідно зі ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження. 
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив наступні обставини.
ОСОБА_1 проходив службу цивільного захисту у підрозділах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області. 
Судом встановлено, що позивач з 26.09.2008 по 07.11.2025 проходив службу цивільного захисту в системі МНС, ДСНС, з 07.11.2025 – на посаді начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області. 
На підставі наказу начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області (з адміністративно-кадрових питань) від 29.01.2026 №НС 26-НВ/53 05 «Про проведення службового розслідування» за фактом зникнення водолаза-сапера відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 призначено проведення службового розслідування.
На період проведення службового розслідування позивача було відсторонено від виконання службових обов`язків за посадою начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.
18.02.2026 начальником ГУ ДСНС України у Запорізькій області затверджений висновок службового розслідування по факту зникнення водолаза-сапера відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.
Відповідно до вказаного висновку, 28 січня 2026 року надійшла інформація про те що, під час проведення тренувальних занурень під воду зник безвісті майстер-сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 , водолаз-сапер відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.
28.01.2026 з моменту зникнення безвісти майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 було негайно розпочато пошуково-рятувальні роботи із залученням додаткових сил та засобів. Упродовж зазначеного дня заходи з його пошуку тривали до 19.00, тобто до настання темної пори доби, однак результатів не дали.
29 січня 2026 року близько 13.10 під час проведення подальших пошукових робіт із застосуванням підводного дрона «Deep Trekker» поблизу кам`яного хвилеріза під льодовим покривом було виявлено тіло ОСОБА_2 . Близько 13.48 тіло загиблого вилучено з води.
Під час проведення службового розслідування були опитані, зокрема: 
майстер-сержант служби цивільного захисту ОСОБА_3 , водолаз-сапер відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, який пояснив, що мали місце випадки відхилення від графіка тренувальних водолазних спусків, коли замість їх проведення окремі водолази залучалися до підводного полювання та добування риби. Він повідомив, що вказівки щодо добування риби, за його твердженням, надавалися начальником частини ОСОБА_1 в усній формі. ОСОБА_4 пояснив, що після доставлення риби до підрозділу її розподіл, зі слів водолазів, здійснювався таким чином: частина риби використовувалася для харчування особового складу під час добового чергування, частина водолазами забиралася додому, а частина передавалася ОСОБА_1 . При цьому, він зазначив, що випадків направлення водолазів за рибою виключно для потреб ОСОБА_1 , за його інформацією, не було; 
головний майстер-сержант служби цивільного захисту ОСОБА_5 , старший водолаз-сапер відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, який пояснив, що мали місце відхилення від затвердженого графіка тренувальних занурень у зв`язку із залученням особового складу до підводного полювання та вилову риби. Він зазначив, що особисто до підводного полювання не залучався, оскільки раніше відмовився від відповідної пропозиції начальника частини ОСОБА_1 , після чого повторних пропозицій щодо участі у полюванні на рибу йому не надходило;
головний майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_6 , заступника начальника групи — начальника відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, який пояснив, що в підрозділі встановлений графік чергувань «доба через дві». Якщо особовий склад не залучався до виконання робіт за призначенням, він виконував тренувальні занурення відповідно до затвердженого плану. Водночас, мали місце порушення плану тренувальних занурень за усною вказівкою начальника частини ОСОБА_1 , а саме - для проведення вилову риби шляхом підводного полювання. На питання, чи встановлювались норми вилову, ОСОБА_6 відповів, що норми вилову риби не обговорювались і не встановлювались. На питання, що саме відбувалось після полювання, ОСОБА_6 відповів, що після вилучення риби ОСОБА_1 віддавав частину вилову на харчування особового складу, а іншу забирав для власних потреб. Без його відома риба не розподілялась;
майстер-сержант служби цивільного захисту ОСОБА_7 , сапер відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, який повідомив, що 28.01.2026 близько 09:00 від чергового частини йому стало відомо, що на цей день заплановано вихід човна ГРАНД-520 для проведення навчальних тренувань. У його присутності черговий частини здійснив відповідний запис у журналі виходу плавзасобів. Після отримання дозволу на вихід від військових ОСОБА_7 підготував човен та перебував у ньому. Надалі до човна підійшли ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , які завантажили водолазне спорядження, серед якого ОСОБА_7 помітив підводні рушниці. У зв`язку з цим він зрозумів, що тренувальні занурення проводитися не будуть. ОСОБА_2 повідомив про необхідність прибути в район між с. Овочеводів та 10-м причалом. О 09:20 вони втрьох вирушили до місця занурення. Приблизно о 09:40 човен прибув до вищевказаного району посеред берегів річки Дніпро. Близько 09:50 ОСОБА_2 здійснив занурення у штатному гідрокостюмі з балоном, ножом та підводною рушницею без використання страхувального троса. Після цього, ОСОБА_7 відійшов у бік о. Хортиця, де ОСОБА_8 також здійснив занурення з ножем та підводною рушницею без використання страхувального троса. Близько 10:20 ОСОБА_2 піднявся на поверхню з метою покласти до човна одну рибину, після чого повідомив, що буде занурюватися вниз за течією, та знову здійснив занурення. Через 15–20 хвилин, близько 11:00, ОСОБА_8 виплив на поверхню, після чого заліз до човна з однією рибиною та зняв із себе балон. Він поцікавився, чи випливав ОСОБА_2 , на що ОСОБА_7 відповів негативно та звернув увагу на те, що ОСОБА_2 тривалий час не піднімається на поверхню для орієнтування та визначення свого місцезнаходження. Після цього, ОСОБА_7 почав подавати умовні сигнали двигуном для підйому водолаза. Також ОСОБА_8 опустив у воду балон та здійснював удари поясним вантажем, що є умовними сигналами для водолаза щодо необхідності підйому на поверхню та орієнтиром напрямку руху. Однак, ОСОБА_2 на поверхню не з`являвся. У подальшому, було обстежено акваторію орієнтовним розміром 500 х 500 метрів із подачею умовних сигналів. За розрахунками, запас повітря у ОСОБА_2 майже вичерпувався. Близько 11:50 ОСОБА_7 телефоном доповів ОСОБА_9 про зникнення ОСОБА_2 . У відповідь ОСОБА_9 повідомив про необхідність продовження пошуків та про вихід додаткової групи водолазів. Пошукові заходи тривали до отримання відповідної команди, однак позитивних результатів не дали. Також у ході опитування ОСОБА_7 повідомив, що під виглядом тренувальних занурень у 2026 році виходив на ловлю риби один раз, у грудні 2025 року - двічі, за інші періоди не пам`ятає. Крім того, ОСОБА_7 зазначив, що без погодження та дозволу керівництва частини вихід плавзасобів на воду є неможливим а дозвіл на вихід на воду, окрім начальника частини ОСОБА_1 , може надавати заступник начальника частини ОСОБА_9 , а також начальники груп за погодженням з ОСОБА_1 та ОСОБА_9 ; безпосередньо на вихід його направляє черговий частини. Черговим частини 28.01.2026 був ОСОБА_6 . ОСОБА_7 повідомив, що йому відомі неодноразові випадки, коли за проханням ОСОБА_1 у робочий та неробочий час водолази ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_2 виходили на підводне полювання за рибою. При цьому, факт примушування йому достеменно не відомий, однак 28.01.2026 ОСОБА_8 повідомляв, що ОСОБА_2 не бажав після зміни їхати на полювання.
Також опитані інші співробітники, пояснення яких містяться у матеріалах справи.
В ході встановлення причин та обставин факту зникнення майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 водолаза-сапера відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, беручи до уваги пояснення посадових осіб частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, пояснення керівництва Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, матеріали планування водолазних спусків, обставини виходу плавзасобу 28.01.2026, були встановлені факти систематичного порушення службової дисципліни особовим складом частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, а саме: проведення підводного полювання під виглядом тренувальних занурень. 
Начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 , будучи посадовою особою та безпосереднім керівником підрозділу, відповідно до покладених на нього службових обов`язків був зобов`язаний достеменно знати вимоги наказу Міністерства внутрішніх справ України №150, який регламентує порядок організації та безпечного проведення водолазних спусків, неухильно керуватися його положеннями у повсякденній діяльності, забезпечувати їх безумовне виконання підлеглим особовим складом, а також організовувати виконання затверджених планів тренувальних занурень та здійснювати контроль за їх реалізацією.
Разом з тим, під час службового розслідування встановлено, та у висновку зафіксовано, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним із вимогами вищезазначеного наказу, свідомо допускав їх порушення і фактично організував практику використання службового часу, сил і засобів підрозділу не за їх спеціальним призначенням, а саме для проведення підводного полювання з метою добування риби в незаконний спосіб.
Також було встановлено, що вищезазначені дії мали систематичний характер, здійснювалися за усними вказівками ОСОБА_1 , без належного документального оформлення, без дотримання обов`язкових вимог безпеки водолазних робіт, зокрема щодо страхування водолаза та належного контролю з боку керівника спусків. Особовий склад, усвідомлюючи протиправність таких дій, не доповідав про вчинення правопорушень через побоювання негативних наслідків по службі.
28.01.2026 замість проведення запланованих тренувальних водолазних спусків було організовано вихід плавзасобу з метою підводного полювання, під час якого водолаз ОСОБА_2 , перебуваючи поза службою, здійснив занурення без належного страхування та контролю, що суперечить установленому порядку проведення водолазних робіт. Фактична відсутність належної організації та контролю за проведенням спусків створила небезпечні умови служби, що можливо перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із загибеллю ОСОБА_2 .
У висновку зазначено, що у діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог пункту 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593, пунктів 3 та 25 розділу І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI, а також вимог нормативно-правових актів з питань організації та безпечного проведення водолазних робіт.
Своїми діями майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 порушив правила організації служби, використовував службове становища не за призначенням, що виражалось у неналежному забезпеченні безпеки підлеглих та створенні небезпечних умов проходження служби.
Таким чином, майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 скоїв грубий дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 58 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Отже, в ході службового розслідування встановлено, що позивач будучи посадовою особою та безпосереднім керівником частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, відповідно до покладених на нього службових обов`язків, організував практику використання службового часу, сил і засобів підрозділу не за їх спеціальним призначенням, а саме для проведення підводного полювання з метою добування риби в незаконний спосіб.
Також висновком службового розслідування було встановлено, що вищезазначені дії мали систематичний характер, здійснювалися за усними вказівками позивача (підтверджено показами – ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , та ін.).
Фактична відсутність належної організації та контролю за проведенням спусків створила небезпечні умови служби, що можливо перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із загибеллю ОСОБА_2 .
За наслідками проведеного службового розслідування, на виконання наказу Головного управління ДСНС України у Запорізькій області від 19.02.2026 № 48-НВ/5305, наказом ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 25.04.2026 №140-НВ/5305 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення вимог пункту 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. №593, пунктів 3 та 25 розділу І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженою Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI, скоєння грубого дисциплінарного проступку, який передбачений пунктом 58 розділу III Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року № 06Х-V, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту та не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.
Наказом Головного управління ДСНС України у Запорізькій області від 25.04.2026 №268-НК/53 05 «Про звільнення зі служби цивільного захисту ОСОБА_1 » начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області – майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 звільнено зі служби 25 квітня 2026 року, на підставі пп. 8 п. 176 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту) Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593.
Не погоджуючись із зазначеними наказами, позивач звернувся до суд із позовними вимогами про їх скасування.
Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд зазначає наступне.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається Кодексом цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року №5403-VI та Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджений постановою Кабінетом Міністрів України №593 від 11.07.2013. 
Кодекс цивільного захисту України (далі – КЦЗ України) регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, пожеж та інших небезпечних подій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження Кабінету Міністрів України, міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - центральні органи виконавчої влади), органів державної влади, що не входять до системи центральних органів виконавчої влади (далі - інші органи державної влади), Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, встановлює права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (далі - суб`єкти господарювання), а також інших юридичних осіб.
Згідно з ч.1 ст. 99 КЦЗ України, - до персоналу (кадрів) органів та підрозділів цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.
Частинами 1-3 ст. 101 КЦЗ України передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. 
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
На осіб начальницького складу служби цивільного захисту поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції". 
Пунктом 1 частини першої ст.103 КЦЗ України визначено, що про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту. 
Форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України (частина четверта ст.103 КЦЗ України). 
У відповідності до пункту 8 частини першої ст.106 КЦЗ України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту. 
Згідно частини першої ст.108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту: "Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту. Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій. Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України".
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту визначає Положення, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №593 від 11.07.2013 (далі – Положення № 593).
Пунктом 2-3 Положення №593 визначено, - служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.
П.11 Положення № 593, - служба цивільного захисту закінчується у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу із служби цивільного захисту, загибелі (смерті), визнання її судом безвісно відсутньою або оголошення померлою.
П.12 Положення № 593, - останнім днем проходження служби цивільного захисту вважається день виключення особи рядового і начальницького складу з кадрів ДСНС.
П.28 Положення 593 визначено, - особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення.
П.29 Положення 593 визначено, - особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
П.31 Положення 593 зазначено, - особи рядового і начальницького складу зобов`язані:
чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України;
добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки;
проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби;
додержуватися норм професійної та службової етики;
зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту;
додержуватися вимог антикорупційного законодавства;
додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням;
берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку;
постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність;
виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету;
щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд;
сприяти підтриманню порядку і дисципліни;
звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника);
доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження;
додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок;
своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо);
повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо);
з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.
Особи начальницького складу зобов`язані дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України “Про запобігання корупції”.
Пунктом 32 Положення 593 зазначено, - за протиправні дії чи бездіяльність під час виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу несуть відповідальність згідно із законом.
Пунктом 176 Положення 593 визначено, - контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 8) у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI затверджено «Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» (далі – Статут).
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут) визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.
Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
П.4 розділу І Статуту, - особи рядового і начальницького складу зобов`язані з гідністю та честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у додержанні етичних норм поведінки, утримуватися від порушень громадського порядку.
П.6 розділу І Статуту, - порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
П.7 розділу І Статуту, - особи рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.
П.8 розділу І Статуту, вказано, що порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
П.31 розділу І Статуту, - керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту має право застосовувати заохочення та накладати дисциплінарні стягнення, визначені цим Статутом, у повному обсязі.
Згідно з п.57 розділу ІІІ Статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
П.58 розділу ІІІ Статуту, - грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність, вчинених особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами закладів освіти із специфічними умовами навчання, які належать до сфери управління ДСНС, права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначені Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженою Наказом Мііністерства внутрішніх справ України №515 від 05.05.2015 (далі – Інструкція №515). 
Підстави для призначення службового розслідування визначені розділом ІІ Інструкції №515. 
Права та обов`язки учасників службового розслідування передбачені розділом V Інструкції №515.
Оформлення матеріалів службового розслідування регламентовано розділом VII Інструкції №515. 
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (п.2 розділу VІІІ Інструкції №515). 
Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду. 
Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку. 
Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вчинення працівником дисциплінарного проступку.
Як було встановлено судом із матеріалів справи, Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжі) ТУ ДБР у м. Мелітополі, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №12026082040000181 від 28.01.2026 за фактом порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою Частині підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області, що спричинило загибель водолаза-сапера ОСОБА_2 , зловживання службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди, всупереч інтересам служби, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115, ч.2 ст.272, ч.2 ст.364 КК України.
28.01.2026 наказом АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області №НС-149/53 38 від 22.01.2026 (далі – Наказ НС-149/53 38 від 22.01.2026) для особового складу частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт були заплановано проведення денних водолазних тренувальних спусків.
Відповідно до цього наказу, керівником таких тренувань (робіт) призначений заступник начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області О. Пурик. Згідно із додатком до цього наказу - Планом проведення денних водолазних тренувальних спусків на 28.01.2026, керівником водолазного підрозділу визначений майор служби цивільного захисту – Віталій Горшков. 
Обсяг посадових обов`язків та відповідальності позивача визначено Положенням про частину підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області (далі – Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області).
Відповідно до п. 6.6. Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, позивач як начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області забезпечує належний рівень готовності до виконання завдань за призначенням, ефективне використання і збереження закріпленого за піротехнічним підрозділом державного майна, збереження життя та здоров`я підлеглого особового складу.
П.6.7. Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, - начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт несе персональну відповідальність за стан дисципліни і законності, організацію індивідуальної виховної роботи та профілактики правопорушень серед підлеглого особового складу.
П.6.8. Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, - начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт:
- організовує виконання покладених на частину підводного розмінування та інших спеціальних робіт завдань і функцій, визначених законодавством та іншими нормативно - правовими актами та актами ДСНС, здійснює керівництво частиною підводного розмінування та інших спеціальних робіт, контролює правомірність використання сил та засобів і виконання поставлених завдань;
- організовує роботу з добору, вивчення кандидатів для призначення на посади у структурні підрозділи частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт, вносить пропозиції керівництву Аварійно-рятувального загону щодо їх переміщення по службі та звільнення, проведення їх атестації у встановленому порядку;
- розподіляє обов`язки між особовим складом, контролює їх роботу; 
- здійснює контроль за дотриманням вимог охорони праці у робочий час, проводить інструктажі з охорони праці особовому складу частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт;
- забезпечує дотримання особовим складом частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт вимог чинного законодавства;
- вносить пропозиції щодо вдосконалення діяльності і структури частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт, здійснення інших організаційних заходів;
- вносить пропозиції керівництву Аварійно-рятувального загону щодо покращення матеріальної бази і створення належних соціально-побутових умов для організації служби особовим складом частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт;
- аналізує та узагальнює підсумки діяльності частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт, дає персональні оцінки роботи його особового складу.
П.6.9. Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, - начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт зобов`язаний: 
п.6.10 здійснювати керівництво частиною підводного розмінування та інших спеціальних робіт;
- знати визначену зону відповідальності, місце розташування особового складу, майна та техніки, правила експлуатації і тактико-технічні дані техніки та майна, які знаходяться на оснащенні підрозділу;
- здійснювати контроль за організацією роботи у підпорядкованих підрозділах відповідно до вимог нормативних документів, упроваджувати заходи з її покращення;
- вживати всебічних заходів, спрямованих на забезпечення постійної готовності сил і засобів підпорядкованих підрозділів до дій за призначенням, надання їм необхідної практичної та методичної допомоги;
- постійно вдосконалювати свої професійні вміння та навички; 
- забезпечувати утримання в постійній готовності техніки, обладнання і спорядження, систематично перевіряти їх стан, контролювати ведення обліку витрат експлуатаційних матеріалів;
- організовувати правильне та безпечне використання вибухових речовин та засобів підриву;
- знати вимоги та організовувати виконання розпорядчих та нормативних документів з питань організації виконання завдань за призначенням та організації навчально-виховного процесу в частині підводного розмінування та інших спеціальних робіт;
- у межах наданих повноважень брати участь у міжнародному співробітництві у сфері протимінної діяльності.
П.6.12. Положення про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, - начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт несе відповідальність згідно із чинним законодавством за:
- порушення законодавчих актів України;
- недотримання нормативних актів, що стосуються його діяльності;
- неналежне виконання своїх функціональних обов`язків;
- порушення правил охорони праці;
- недотримання строків виконання завдань.
За порушення, допущені при виконанні функціональних обов`язків, начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт несе дисциплінарну, цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із чинним законодавством.
Комісією під час проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до наказу №НС-149/53 38 від 22.01.2026, у день та час загибелі майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 , особовий склад підрозділу повинен був займатися проведенням денних водолазних тренувальних спусків, а не підводним полюванням за рибою як це було встановлено висновком службового розслідування, а саме поясненнями – ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .
Водолаз - сапер відділення підводного розмінування та інших спеціальних робіт групи підводного розмінування та інших спеціальних робіт частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області ОСОБА_8 відповідно до вище вказаного наказу в день та час загибелі ОСОБА_2 повинен був виконувати завдання учбового процесу тренувальних спусків, а не за рибою занурюватися. Човен (катер) Grand 520 з двигуном Honda 90 відповідно до наказу №НС-149/53 38 від 22.01.2026, в день та час загибелі ОСОБА_2 , повинен був бути залучений для забезпечення занять тренувальних спусків, а не вивозити на акваторію ріки водолазів - саперів ОСОБА_8 та ОСОБА_2 для забезпечення підводного полювання риби.
Проте, позивач будучи відповідальним керівником у процесі службової діяльності підрозділу, не виконав своїх прав та обов`язків щодо недопущення грубих порушень, і як зазначено у матеріалах розслідування, а надавав незаконні вказівки щодо вилову риби.
Те, що відбувалося в день та час загибелі ОСОБА_2 , являється грубим порушенням дисципліни та службової діяльності в частині підводного розмінування та інших спеціальних робіт АРЗ СП ГУ ДСНС.
Позивач, відповідно до своїх посадових обов`язків визначених положенням про частину підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області., а також наказу начальника АРЗ СП ГУ ДСНС №НС-149/53 38 від 22.01.2026, один з керівників, що відповідальний за вище вказані порушення дисципліни і службової діяльності.
Тяжкість цієї відповідальності позивача збільшується тим, що порушення дисципліни і службової діяльності у цьому підрозділі мали систематичний (регулярний) характер і відбувались 2-3 рази щомісяця.
Крім вказаного, у процесі водолазних спусків (підводних полювань за рибою) особовим складом підрозділу грубо порушувалась Інструкція з організації водолазних спусків та робіт у Державній службі України з надзвичайних ситуацій, затверджена наказом MBC України №150 від 01.03.2019, а саме норми безпеки для особового складу при водолазних підводних спусків, відсутність при занурені водолазів страхувального засобу (кабель-сигналу).
При цьому суд також зазначає, що також не за призначенням використовувалось штатне службове водолазне спорядження, та службові човни. Тяжкість порушень, які відбувалися у частині підводного розмінування та інших спеціальних робіт АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, помножується, через те що ці порушення відбувались під час війни (режим воєнного стану), коли підрозділ повинен був бути у підвищеній оперативній та службовій готовності з метою виконання завдань за призначенням, які покладені особовий склад підрозділів рятувальних служб ДСНС України. 
Отже, матеріалами справи дійсно підтверджується факт порушення позивачем правил організації служби, використання службового становища не за призначенням, що виражалось у неналежному забезпеченні безпеки підлеглих та створенні небезпечних умов проходження служби, а також перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку із загибеллю ОСОБА_2 .
П.20 розділу І Статуту передбачено, що начальник несе відповідальність за відданий (виданий) наказ чи розпорядження, його відповідність законодавству, за зловживання владою або службовим становищем, перевищення влади або службових повноважень та службову недбалість під час віддання (видання) наказу чи розпорядження, а також за невжиття заходів для забезпечення його виконання.
П.23 розділу І Статуту зазначено, за віддання (видання) та виконання явно злочинного наказу чи розпорядження винні особи притягуються до відповідальності згідно із законом. Відповідальність згідно із законом визначається за пряме чи опосередковане віддання (видання) злочинного наказу, а також щодо осіб начальницького складу, які внаслідок своїх посадових та службових обов`язків могли, але не запобігли виконанню злочинного наказу чи розпорядження, про які їм було відомо (злочинна бездіяльність).
У пункті 1 наказу Головного управління ДСНС України в Запорізькій області (з адміністративно-кадрових питань) № 140-НВ/5305 від 25.04.2026 (який виданий на виконання наказу Головного управління ДСНС України в Запорізькій області (з адміністративно-кадрових питань) № 48-НВ/53 05 від 19.02.2026)) про притягнення до дисциплінарної відповідальності визначено, «за порушення вимог пункту 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. №593, пунктів 3 та 25 розділу І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI, скоєння грубого дисциплінарного проступку, який передбачений пунктом 58 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту та не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, накласти на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.».
Особа, вчинила дії що суперечать інтересам служби, чим порушила обов`язки, передбачені пунктом 31 Положення, що є достатньою підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та виключає можливість застосування до нього менш суворого покарання. 
Даний проступок ганьбить звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, нівелює попередні заслуги, оскільки дискредитує не лише особу рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а й ДСНС в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобіганню їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, особливо під час дії в країні воєнного стану.
Досліджуючи правову природу даного проступку, можна дійти висновку, що складом даного дисциплінарного проступку є: дія чи бездіяльність особи рядового і начальницького складу, причинно-наслідковий зв`язок, та наслідок, що настав –загибель водолаза-сапера, майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 .
З огляду на зазначене суд вважає, що начальник частини підводного розмінування та інших спеціальних робіт Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 , вчинив грубий дисциплінарний проступок, порушив норми службової дисципліни, не виконуючи покладених на нього службових обов`язків передбачених Положенням про частину ПР та ICP АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, Положення, Дисциплінарного статуту, Присяги служби цивільного захисту та умов контракту про проходження служби цивільного захисту.
Під дією в контексті даної справи розуміється невиконання чи неналежне виконання вимог законів та інших нормативних актів, а саме не виконання вимог Наказу МВС України від 16.11.2018 №932 "Про затвердження Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 грудня 2018 р. за №1376/32828, яким затверджено правила етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління (далі - Правила).
Згідно п.4 розділу 4 Правил етичної поведінки працівники ДСНС не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС.
Зокрема, з матеріалів справи встановлено, що дії та вчинки, про які йдеться в Правилах, знайшли своє відображення в матеріалах службового розслідування.
Як наслідок, який є складовою даного дисциплінарного поступку і ключовим елементом, який би вказував саме на ст.58 Дисциплінарного статуту – було підірвано авторитет служби цивільною захисту ДСНС в цілому.
Суд звертає увагу на тому, що вчинки, які дискредитують працівників служби цивільного захисту та, власне, органи ДСНС, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. 
Отже, дискредитація звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів ДСНС і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Суд враховує, що в основі поведінки працівника ДСНС закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника служби цивільного захисту, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; додержуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.
З тексту Присяги, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника служби цивільного захисту закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. 
Тому, складаючи Присягу, особа рядового і начальницького складу служби цивільного захисту покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння працівником служби цивільного захисту проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів ДСНС та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд наголошує, що позивач, перебуваючи на службі цивільного захисту, в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника ДСНС або підривають авторитет ДСНС, інших відносин, які носять корисливий (в даному випадку незаконні вказівки щодо вилову риби) або протиправний характер.
Враховуючи тяжкість проступку – загибель водолаза-сапера, майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 , наслідки проступку, фактично підривають довіру та авторитет до органів служби цивільного захисту, суд вважає правомірним висновок відповідача щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби.
Суд зауважує, що дисциплінарний проступок полягає у недотриманні принципів діяльності осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей таких. Вказана оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені під час службового розслідування.
Законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правого та дисциплінарно-правового аспектів. 
Кримінальна відповідальність настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено КПК України. 
Натомість підстави та порядок притягнення особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту до дисциплінарної відповідальності, Дисциплінарним статутом.
Дисциплінарна та кримінальна відповідальність є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.
Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги.
Тому, на думку суду, навіть за відсутності у майбутньому обвинувального вироку суду за результатами розгляду кримінального провадження, з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає правомірним та обґрунтованим застосування Відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення.
Суд враховує, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватись при прийнятті вмотивованого рішення. Отже, суд вважає, що в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням встановлених обставин, та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про підставне застосування до позивача дисциплінарного стягнення наказом ГУ ДСНС у Запорізькій області від 19.02.2026 №48-НВ/53 05 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" реалізоване наказом (по особовому складу) Головного управлінням ДСНС у Запорізькій області від 25.04.2026 №140-НВ/53 05 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" та наказом (по особовому складу) Головного управлінням ДСНС у Запорізькій області від 25.04.2026 №268-НК/53 05 "Про звільнення із служби цивільного захисту ОСОБА_1 ", прийнятих в межах повноважень, в порядку та у спосіб, передбачені чинним законодавством, з дотриманням принципів пропорційності та законності у відповідності до ч.2 ст.2 КАС України, в зв`язку з чим відсутні підстави для визнання протиправними та скасування таких, а доводи позивача та представлені ним та відповідачем докази наразі не спростовують висновків суду.
Інших суттєвих доводів та/або доказів щодо обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечень проти них, які могли б потягнути зміну висновків суду щодо спірних правовідносин, сторонами суду не наведено та не надано.
Ухвалюючи дане рішення суд керується також статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини та Висновком №11(2008) Консультативної ради європейських суддів (пункт 41) щодо якості судових рішень.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (пункт 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11(2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Керуючись положенням частин першої, другої статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що заявлені позовні вимоги не знайшли своє підтвердження матеріалами справи, є необґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про відмову у задоволенні позову.
Доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав суду достатні беззаперечні докази на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і довів правомірність оскаржуваного рішення, про що описано вище.
Таким чином, виходячи з встановлених обставин справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та наведені положення чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без задоволення за встановленої судом безпідставності його вимог.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позов задоволенню не підлягає, то підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 14, 90, 139, 143, 241-246 та 250 КАС України, суд –

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м.Запоріжжя, вул. Фортечна, буд. 65; код ЄДРПОУ 38625593), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69035, м.Запоріжжя, вул. Заводська, буд. 1 А, код ЄДРПОУ 34869316) про визнання протиправними та скасування наказів, - відмовити повністю. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складений та підписаний 21.07.2026. 

Суддя Ю.В. Калашник