ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
10 вересня 2026 року | Справа № 280/1718/26 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Сацького Р.В., розглянувши за правилами спрощеного, у порядку письмового провадження адміністративну справу 
за позовом – ОСОБА_1 
до – Головного управління Національної поліції в Запорізькій області 
Третя особа, яка не заявсляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:
02 березня 2026 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі по тексту – відповідач), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 658238 винесений 07.12.2025 інспектором СПДН ЗРУП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Шрам Анастасією Павлівною відносно ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржуваний припис, оскільки такий припис було винесено без фактичного встановлення факту вчинення домашнього насильства та без конкретизації того, яке саме насильство та у якій формі було вчинено позивачем. Оскільки терміновий заборонний припис виноситься тільки у випадку наявності безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої з метою негайного припинення домашнього насильства, та зважаючи на те, що факт наявності таких обставин при винесенні оскаржуваного припису не було встановлено, просить позов задовольнити. 
Ухвалою суду від 06.03.2026 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
24.03.2026 відповідачем надано відзив (вх. 15701), вказує, що оскаржуваний заборонний припис було складено поліцейським після надходження повідомлення про факт домашнього насильства з боку позивача. Оскільки за результатами проведеної оцінки ризиків було встановлено низький рівень загрози, то винесення заборонного припису відбувається без наявності можливості розсуду поліцейським. З огляду на необґрунтованість заявлених позивачем вимог, просить у задоволенні позову відмовити. 
24.03.2026 надійшла заява третьої особи, в якій вона підтримує позовні вимоги позивача та просить задовольнити позов у повному обсязі.
Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд встановив такі обставини.
07.12.2025 о 22:49 до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області через службу «102» від ОСОБА_3 надійшло повідомлення про те, що 07.12.2025 о 22:49 за адресою АДРЕСА_1 , син ( ОСОБА_1 ) б`є матір та виганяє з будинку. 
07.12.2025 до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області за № 5782 зареєстровано зазначену подію. 
В ході відпрацювання виклику, працівниками поліції було встановлено, що ОСОБА_1 здійснює відносно матері ОСОБА_2 домашнє насилля. Так, на відео з бодікамери 00000_00000020251207232045_0006А ($G:2025-12-07 23:20:44 – N0.000000 E0.000000-S000_END (00000-000000 2025/12/07 час 23:20:44) жінка розповідає, що син штовхнув її і вона впала. На відео з бодікамери $G:2025-12-07 23:21:47 – N0.000000 – E0.000000 S000_END (00000-000000 2025/12/07 час 23:21:26) ОСОБА_2 наголошує, що (мовою оригіналу): «..кидаєшся ж на мене». 
В ході опитування ОСОБА_2 , пояснила, що 07.12.2025 близько 22:00 між нею та сином ( ОСОБА_1 ) відбувся словесний конфлікт на побутовому підґрунті в ході якого останній «кричав, словесно ображав та хапав її за руки».
Відповідно до порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, працівниками поліції було встановлено низький рівень загрози . Відносно ОСОБА_1 було винесено терміновий заборонений припис стосовно кривдника (серія АА № 658238), терміном на 3 доби з пунктом про заборону в будь – який спосіб контактувати з постраждалою особою ( ОСОБА_2 ). 
Надалі, відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП (серія ВАД № 682058 від 07.12.2025) та проведено опитування. Від підпису у вказаному протоколі Позивач відмовився.
Вважаючи дії відповідача щодо винесення термінового заборонного припису щодо позивача протиправними, з метою скасування такого термінового заборонного припису, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд встановив таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначає Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 07 грудня 2017 року № 2229-VIII (надалі, також – Закон № 2229-VIII).
За змістом пункту 3 частини 1 статті 1 вказаного Закону, домашнє насильство – діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Відповідно до положень пункту 5 частини 1 статті 1 Закону № 2229-VIII, запобігання домашньому насильству – система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються.
Стаття 24 Закону № 2229-VIII визначає, що до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2) обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.
Згідно пункту 16 частини 1 статті 1 Закону № 2229-VIII, терміновий заборонний припис стосовно кривдника – спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.
В статті 10 Закону № 2229-VIII передбачено, що до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3) інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 5) взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; 7) анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; 8) взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; 9) звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.
Частинами 1-6 статті 25 Закону № 2229-VIII визначено, що терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.
Терміновий заборонний припис може містити такі заходи:
1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;
2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;
3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків. Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб. Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія – постраждалій особі або її представнику.
Положенням частини 11 статті 25 Закону № 2229-VIII визначено, що терміновий заборонний припис виноситься у порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 654 від 01.08.2018 затверджено "Порядок винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника" (надалі, також – Порядок № 654).
Пунктом 1 розділу І Порядку № 654 визначено, що цей Порядок визначає процедуру винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника.
Згідно пунктів 1-3 Розділу II Порядку № 654, терміновий заборонний припис стосовно кривдника (далі – припис) виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України (далі – уповноважений підрозділ поліції) у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.
В пункті 5 Поряду № 654 передбачено, що при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Відповідно до пунктів 6-7 Порядку № 654 видно, що терміновий заборонний припис стосовно кривдника (додаток 1) складається на бланку, виготовленому друкарським способом згідно з технічним описом бланка термінового заборонного припису стосовно кривдника (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер. Усі реквізити припису заповнюються державною мовою, розбірливим почерком, чорнилом чорного або синього кольору. У разі якщо особа, щодо якої виноситься припис, не володіє українською мовою, припис складається за участю перекладача.
Таким чином, терміновий заборонний припис виноситься у разі існування безпосередньої загрози життю та здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Такий припис може бути прийнятий як за заявою постраждалої особи, так і за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції, але за результатами здійсненої ним оцінки ризиків.
Із змісту пунктів 10-11 Порядку № 654 визначено, що під час винесення припису в ньому зазначаються, зокрема у рядку Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком – строк із зазначенням кількості діб, часу та дати винесення припису, часу та дати закінчення дії припису.
Під час винесення припису в ньому зазначаються:
– у рядку "тип, назва населеного пункту" – тип, назва населеного пункту;
– у рядку "посада, найменування уповноваженого підрозділу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові працівника, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника" – посада працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, найменування уповноваженого підрозділу поліції, у якому він служить, звання, прізвище, ім`я та по батькові (повністю, без скорочень);
– у рядку "згідно статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" та з урахуванням існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи виніс цей терміновий заборонний припис стосовно" – прізвище, ім`я та по батькові особи, яка вчинила домашнє насильство (повністю, без скорочень), стать, дата народження, громадянство, місце проживання, місце реєстрації, номер контактного телефону, місце роботи (навчання), посада;
– у рядку "особу встановлено" – назва документа, що посвідчує особу (серія, номер паспорта, дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила домашнє насильство (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і назва органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла));
– у рядку "чи притягався(лася) до адміністративної або кримінальної відповідальності" – інформація щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності (впродовж року) або кримінальної відповідальності;
– у рядку "у зв`язку із скоєнням ним (нею) домашнього насильства" – форма(и) домашнього насильства та стислий зміст правопорушення;
– у рядку "стосовно постраждалої особи" – прізвище, ім`я та по батькові постраждалої особи (повністю, без скорочень) із підкресленням ступеня її спорідненості з кривдником відповідно до частин 2-3 статті 3 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству";
– у рядку "заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника" – захід чи заходи, передбачені частиною 2 статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству";
– у рядку "Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком" – строк із зазначенням кількості діб, часу та дати винесення припису, часу та дати закінчення дії припису;
– у рядку "Особі, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, роз`яснено положення статті 173-2 КУпАП про притягнення до відповідальності за невиконання термінового заборонного припису стосовно кривдника, зобов`язання повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ Національної поліції України за місцем учинення домашнього насильства, а також про право оскарження термінового заборонного припису стосовно кривдника до суду" – підпис, прізвище та ініціали особи, якій винесено припис;
– у рядку "Підпис працівника уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника" – підпис, прізвище, ім`я та по батькові працівника уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України, який виніс припис;
– у рядку "Підпис постраждалої особи (її представника) про отримання копії термінового заборонного припису стосовно кривдника та надання згоди на обробку персональних даних згідно із Законом України "Про захист персональних даних" – підпис, прізвище, ім`я та по батькові постраждалої особи (її представника);
– у рядку "Підпис кривдника про отримання термінового заборонного припису стосовно кривдника отримано" – підпис, прізвище, ім`я та по батькові кривдника;
– у рядку "Кривдник від підпису відмовився в присутності" – підписи, прізвища, імена та по батькові працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Припис підписується працівником уповноваженого підрозділу поліції, який його виніс, постраждалою особою (її представником) і кривдником власноруч на оригіналі та кожній з копій.
Процедуру проведення оцінки вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, з метою визначення ефективних заходів реагування, спрямованих на припинення такого насильства та попередження його повторного вчинення визначає Порядок проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затверджений спільним наказом Мінсоцполітики України та МВС України від 13.03.2019 № 369/180 (надалі, також – Порядок № 369/180).
Згідно пунктів 4, 5 розділу І Порядку № 369/180, оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України за фактом вчинення домашнього насильства. Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.
Пунктами 2, 3 розділу II Порядку № 369/180 передбачено, що за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.
Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти "так", "ні", "без відповіді" / "невідомо" (додаток 1 до Порядку № 369/180).
Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.
Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку № 369/180, дві відповіді "Так" на запитання з № 1-6 та на будь-яку кількість запитань з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.
Відповідь "Так" на одне запитання з № 1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з № 7-27 або жодної відповіді на запитання з № 1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.
Відповідь "Так" на одне запитання з № 1-6 та на не більше ніж шість запитань з № 7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.
Якщо на всі запитання отримано відповіді "Без відповіді / Невідомо", поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.
Згідно пункту 7 розділу II Порядку № 369/180, залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною 2 статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству".
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.
У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Із системного аналізу наведених вище норм слідує, що за високого рівня небезпеки у поліцейського відсутня альтернатива винесенню заборонного припису. Результати оцінки ризиків є обов`язковими для поліцейського уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.
Без складання оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції не спроможний визначити рівень небезпеки: високий, середній або низький, та не може з`ясувати обставин конфлікту та виявити чинники й умови, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
Таким чином, оцінку ризиків надає безпосередньо поліцейський, керуючись власним переконанням з урахуванням з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи, надаючи пріоритет безпеці постраждалої особи.
Суд наголошує та звертає увагу, що поліцейський, оцінивши рівень небезпеки постраждалої особи як низький або середній, можливі ризики, має повноваження винести терміновий заборонний припис стосовно кривдника на свій розсуд, як це визначено пунктом 7 Порядку № 369/180.
Така позиція також викладена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 17.02.2022р. № 380/952/20.
З матеріалів справи встановлено, що під час здійснення перевірки за фактом вчинення позивачем щодо матері домашнього насильства працівниками поліції здійснено оцінку ризиків вчинення домашнього насильства на підставі заповненої форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.
Формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 07.12.2025, ОСОБА_2 пройшла опитування, за яким на запитання № 1-6 потерпіла надала 3 відповіді "Так", на питання № 7-27 – 10 відповідей "Так". В графі про те, чи потребує допомоги, вказано "Ні", ступінь оцінки рівня небезпеки – "Низький".
Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.
За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства інспектор поліції визначив рівень небезпеки як низький.
Таким, чином з системного аналізу наведених правових норм видно, що оцінку ризиків надає безпосередньо поліцейський, керуючись власним переконанням з урахуванням з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи, надаючи пріоритет безпеці постраждалої особи.
Однак, суд акцентує увагу на тому, що у випадку визначення рівня небезпеки як "Високого", у працівника органів Національної поліції відсутні повноваження для розсуду, так як у такому випадку винесення термінового заборонного припису є обов`язковим, що підтверджується пунктом 7 розділу II Порядку № 369/180.
З приводу доводів позивача про невизначення форми домашнього насильства у оскаржуваному приписі, то суд зауважує, що в оскаржуваному приписі вказано як вид форми насильства – психологічне насильство, у зв`язку з чим доводи позивача в цій частині є безпідставними. З приводу конкретизації форм насильства, то така конкретизація наявна у заявах, поданих потерпілою та її поясненнях щодо підстави виклику працівників органів Національної поліції.
Зважаючи на вищевикладене, суд робить висновок про те, що оскаржуваний терміновий заборонний припис серії АА № 658238 від 07.12.2025, складений працівником Головного управління Національної поліції в Запорізькій області є обґрунтованим, правомірним та складеним з дотриманням вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.
Згідно з частиною 1 та 2 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат на підставі ст. 139 КАС України не здійснюється.
Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, третя особа, яка не заявсляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії– відмовити у повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення складено у повному обсязі та підписано суддею 10.09.2026.

Суддя Р.В. Сацький