Справа № 646/8404/26 
№ провадження 2/646/5089/2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2026 року       м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого – судді Благої І.С.,
з участю секретаря судового засідання Левченко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Харків цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 15 березня 2019 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківської області , актовий запис № 130.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 15 березня 2019 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківської області , актовий запис № 130, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 . Донька має інвалідність, проживає разом із матір`ю на території Польщі та перебуває на її утриманні. Після розірвання шлюбу ОСОБА_4 й надалі проживатиме разом із матір`ю. Мати забезпечує доньці належні умови для проживання, здійснює необхідний догляд, утримання та повністю забезпечує її потреби з урахуванням стану здоров`я. Сімейне життя між сторонами не склалося. Після укладення шлюбу з`ясувалося, що подружжя має несумісні характери, різні погляди на життя та життєві пріоритети, а також відмінне бачення спільного побуту й розподілу сімейних обов`язків. Відсутність взаєморозуміння, постійні розбіжності у поглядах, часті безпідставні суперечки та побутові конфлікти створили напружену атмосферу в родині. Примирення між сторонами є неможливим, оскільки обоє усвідомили повну відсутність спільного майбутнього. На сьогодні шлюб фактично існує лише формально: сторони не проживають разом, не ведуть спільного господарства та не підтримують подружніх стосунків. Позивачка бажає після розірвання шлюбу залишити прізвище чоловіка — « ОСОБА_5 »

Короткий зміст доводів відповідача
ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій просить суд розгляд справи здійснювати без його участі та повідомляє, що позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу визнає в повному обсязі та не заперечує проти розірвання шлюбу. Звертає увагу суду, що викладені ОСОБА_1 у позовній заяві обставини не відповідають дійсності. Так, у позовній заяві зазначено, що сторони не проживають разом, не ведуть спільного господарства та вже близько 4,5 років (із березня 2022 року) не підтримують подружніх стосунків. Проте, починаючи з січня 2025 року до квітня 2026 року вони разом із позивачем ОСОБА_1 та неповнолітньою донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкали разом однією сім`єю та вели спільне господарство у Республіці Польша. Вказує, що з любов`ю та повагою відноситься до доньки ОСОБА_4 , завжди намагався створювати для неї гідні умови для розвитку та забезпечує матеріально в силу своїх можливостей. Так, за період з січня 2022 року по березень 2026 року щомісячно з метою матеріального забезпечення доньки ОСОБА_4 на картковий рахунок позивачки ОСОБА_1 здійснював перекази грошових коштів. За вказаний період часу надіслав позивачу ОСОБА_1 грошових коштів у загальній сумі 1 771 582,83 грн., що підтверджується випискою по картковому рахунку АТ КБ "ПриватБанк" від 16.07.2026 № UA3QI0FMD2VOU9NA.
Рух справи
Ухвалою суду від 09.07.2026 року провадження у вищевказаній цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Участь у справі сторін та інших учасників справи
Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.
Відповідач своїми правами на подання до суду клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін не скористався.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
15 березня 2019 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 був укладений шлюб, який зареєстрований у Відділі реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківської області , актовий запис № 130, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . 
Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Новобаварським районним у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. 
Шлюбні відносини між сторонами припинились, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, мають окремий бюджет і не підтримують зв`язок. Збереження сім`ї і подальше спільне проживання є неможливим. 

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду
Згідно з ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Статтею 24 Сімейного кодексу України (СК) передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно з ч. 3, 4 ст. 56 СК кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ст. 110 СК, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ст. 112 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з чинним законодавством основною засадою шлюбу є вільна згода чоловіка та жінки на перебування у шлюбних відносинах.
Відповідно, ключовим в даній категорії справ є наявність волевиявлення позивача на розірвання шлюбу з відповідачем.
Суд встановив, що сімейне життя позивача та відповідача не склалось, розірвання шлюбу відповідає інтересам позивача.
Подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, порушувати засади його добровільності та фактично означати примушування сторін до його збереження, у зв`язку з чим може призвести до порушення права позивачки та відповідача на свободу та особисту недоторканність.
Враховуючи наведене, суд задовольняє позов.
Після реєстрації розірвання шлюбу позивачка просила залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».

Розподіл судових витрат
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме з відповідача на користь позивачки стягуються витрати по сплаті судового збору у розмірі 1331,20 грн.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 13,76, 81, 82, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 та ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , який зареєстровано 15 березня 2019 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківської області , актовий запис № 130.
Після реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1331 (одна тисяча триста тридцять одна) грн.20 коп.
Шлюб припиняється у день набрання рішенням суду законної сили.
Копію рішення, яке набрало законної сили, направити до відділу реєстрації актів цивільного стану м. Харкова для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про реєстрацію шлюбу.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених участині другійстатті 358 Цивільного процесуального кодексу України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 .
відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 .

Суддя     І.С. Блага