Справа № 758/13555/26 
Категорія 9 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2026 року Подільський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Войтенко Т. В.,
за участю секретаря судового засідання - Скитецька І. В., 
заявника: ОСОБА_1 ,
заінтересованої особи: ОСОБА_2 ,
представник Служби у справах дітей - Лейченко Н.М.,
прокурора - Петренка О.М.,
розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації в особі Служби у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, Краматорський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Харківського міжрегіонального управління міністерства юстиції України, Подільська окружна прокуратура міста Києва про усиновлення дитини,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2026р. до Подільського районного суду міста Києва із заявою про усиновлення звернувся ОСОБА_1 . 
Вимоги заяви обґрунтував тим, що 01 вересня 2020 року між ним та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що складено відповідний актовий запис №1041 та видано свідоцтво про шлюб.
Зазначає, що після укладення шлюбу він та ОСОБА_3 створили повноцінну сім`ю та почали спільно проживати за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором оренди квартини. Разом із подружжям проживає малолітня донька ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку фактично заявник виховує як рідну дитину.
Звертаючись до суду з даним позовом, заявник стверджує, що з моменту створення сім`ї він постійно бере участь у вихованні ОСОБА_5 , матеріальному забезпеченні, розвитку, лікуванні, навчанні, дозвіллі та повсякденному житті. За час спільного проживання між заявником та дитиною склалися міцні сімейні відносини, засновані на взаємній любові, довірі, повазі, турботі та прихильності.
Вказує, що фактично виконує всі обов`язки батька, забезпечує дитину всім необхідним для її фізичного, морального, духовного та соціального розвитку, приділяю увагу її здоров`ю, вихованню, навчанню та гармонійному розвитку особистості.
Дитина сприймає заявника як свого батька, між нами існують теплі сімейні відносини, що підтверджується не лише спільним проживанням, а й усім укладом сімейного життя.
Також зазначає, що у шлюбі народився спільний син - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відтак, сім`я складається із чотирьох осіб:
заявника ОСОБА_1 ; дружини - ОСОБА_2 ; сина - ОСОБА_6 ; доньки - ОСОБА_7 .
Малолітня ОСОБА_8 виховується разом зі своїм молодшим братом - 
ОСОБА_6 . Діти проживають разом, виховуються в однакових умовах, мають однакове ставлення з боку батьків та користуються однаковою турботою. Обидві дитини виховуються заявником однаково, користуються однаковою увагою, любов`ю та матеріальним забезпеченням. 
У заяві про надання дозволу на усиновлення заявник стверджує, що малолітня ОСОБА_8 звертається до нього як до свого батька, сприймає заявника саме як батька, а не як сторонню особу чи вітчима. За роки спільного проживання між заявником та дитиною виникли стійкі сімейні відносини, що повністю відповідають змісту поняття сім?ї, визначеного статтею 3 Сімейного кодексу України. Вказує, що юридичне оформлення цих фактичних сімейних відносин шляхом усиновлення забезпечить стабільність правового становища дитини, надасть їй додаткові гарантії захисту її прав та законних інтересів, а також остаточно закріпить сімейний статус, який фактично існує протягом тривалого часу.
Щодо матеріального забезпечення та умов проживання дитини зазначив, що має постійне місце роботи та стабільний дохід, що підтверджується довідкою про доходи, долученою до матеріалів справи. Матеріальний стан заявника дозволяє повністю забезпечувати дитину необхідним харчуванням, одягом, лікуванням, освітою, культурним розвитком та іншими потребами. 
Вказує, що його сім`я проживає у належних житлово-побутових умовах за адресою: АДРЕСА_1 . Умови проживання були обстежені органом опіки та піклування. За результатами такого обстеження складено відповідний акт, згідно з яким житло є придатним для проживання дітей, забезпечене необхідними комунальними зручностями, меблями, побутовою технікою, місцями для навчання, відпочинку та всебічного розвитку дітей.
Прийнявши рішення усиновити ОСОБА_9 заявник керувався тим, що сім?я постійно проживає разом, веде спільне господарство, має спільний сімейний бюджет, подружжя взаємно піклуються один про одного. Разом із тим лише ОСОБА_8 носить інше прізвище та інше по батькові, що не відповідає фактичним сімейним відносинам, які склалися у сім`ї протягом останніх років. 
Щодо юридичних аспектів оформлення усиновлення зазначає, що малолітня ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилася від ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження та актовим записом про народження №49 від 10 травня 2019 року, складеним Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян відомості про батька дитини внесені відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, тобто за заявою матері без встановлення походження дитини від конкретного чоловіка.
У свою чергу, моя дружина повністю підтримує бажання заявника усиновити її доньку та надала згоду на усиновлення відповідно до вимог статті 217 Сімейного кодексу України.
Посилаючись на те, що протягом багатьох років заявник безперервно проживає разом із дитиною однією сім`єю, бере участь у її вихованні, забезпеченні необхідних умов життя, навчанні, лікуванні, фізичному, інтелектуальному та духовному розвитку; неодноразово супроводжував дитину до закладів охорони здоров`я, бере участь у вирішенні питань її навчання, організації дозвілля, забезпечую придбання одягу, взуття, навчального приладдя, продуктів харчування та інших необхідних речей; забезпечив дитині повноцінну сім`ю, у якій він виконує функції батька; стверджуючи, що між ним та ОСОБА_4 сформувався міцний емоційний зв?язок, заснований на любові, взаємній довірі, повазі, турботі та підтримці, 
звернувся до суду із заявою про усиновлення, у якій просив суд оголосити його, ОСОБА_1 , усиновлювачем малолітньої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та внести зміни до актового запису про народження №49 від 10 травня 2019 року, складеного Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, а саме: у графі «Батько» записати « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України»;
змінити прізвище дитини із « ІНФОРМАЦІЯ_6 » на « ІНФОРМАЦІЯ_6 »; змінити по батькові дитини з « ІНФОРМАЦІЯ_6 » на « ІНФОРМАЦІЯ_6 ». 
У судовому засіданні заявник ОСОБА_1  вимоги заяви підтримав. Пояснив суду, що у 2019р. заявник та мати дитини почали проживати разом. До цього ОСОБА_14 проживала не в Києві. Восени 2019р. вона зателефонувала заявнику та повідомила про народження дитини. Заявник відразу запропонував ОСОБА_14 приїхати до Києва разом з дитиною. З осені 2019р. заявник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом із дитиною ОСОБА_4 проживають разом в місті Києві. Відразу у 2019р., як стверджував заявник, сторони вирішили одружитися. Одночасно заявник вирішив усиновити ОСОБА_9 , для чого він разом із ОСОБА_14 відвідував Службу у справах дітей Шевченківського району міста Києва. Для здійснення усиновлення у 2020р. мати дитини - ОСОБА_2 посвідчила нотаріальну згоду на усиновлення її дитини заявником по справі ОСОБА_1 .
Однак, процедурі усиновлення перешкодили карантинні обмеження у 2020р. та народження спільної дитини. Пізніше сім`я переїхала до Подільського району міста Києва та у Службі у справах дітей запропонували знову збирати документи. Повідомив, що у 2020р. він та ОСОБА_14 одружилися, в подальшому почалася війна та ОСОБА_14 з дітьми виїхала за кордон. 
Повідомляв у засіданні, що коли ОСОБА_8 пішла до школи, прийшла в 1-й клас, не могла зрозуміти, чому в неї інше прізвище, ніж у її мами та батька, тоді як дитину в журналі зазначили « ІНФОРМАЦІЯ_6 » на прохання батьків. 
Повідомив суду, що від самого народження ОСОБА_5 та на даний час виконує усі обов`язки батька. Займається її вихованням, навчанням, навіть робить домашнє завдання з математики. Повідомив, що є засновником товариства, отримує стабільний дохід у розмірі орієнтовно 100000 грн., дружина на даний час перебуває у відпустці по догляду за дітьми. Ставлення до ОСОБА_5 та до ОСОБА_15 однакове як до обох рідних дітей. Просив визнати його усиновлювачем ОСОБА_5 . 
На уточнююче питання суду заявник повідомив, що інших дітей немає, окрім як ОСОБА_16 та ОСОБА_5 , яку наразі має намір усиновити.
У судовому засіданні мати дитини ОСОБА_17  просила заяву задовольнити. Повідомила суду, що усиновлення є таємним, дитина не обізнана про те, що заявник ОСОБА_18 не її біологічним батьком. Стверджувала, що дитина ставиться до ОСОБА_1 як до батька, називає його татом. Заявник належним чином виконує свої батьківські обов`язки, не розділяє дітей на рідних та нерідних. Повідомляла, що біологічний батько не спілкується з дитиною; його батьки, тобто бабуся та дідусь дитини не цікавляться дитиною ще з моменту, коли ОСОБА_14 була вагітною, самоусунулися від спілкування та не проявляють будь-якого інтересу до дитини. Вважає, що усиновлення її дочки буде відповідати інтересам дитини, адже у дитини на даний час виникають питання, чому у неї інше прізвище, ніж у її братика, мами і тата. 
Представник Служби у справах дітей у судовому засіданні просила задовольнити заяву, посилаючись на доцільність усиновлення, про що зазначено у Висновку служби у справах дітей.
Прокурор, посилаючись на те, що усиновлення відповідатиме інтересам дитини, не заперечував проти усиновлення дитини заявником по справі.
Заслухавши пояснення сторін, представника Служби у справах дітей, думку прокурора, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про доцільність усиновлення, зважаючи на таке.
Як встановлено у судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_4 , про що зроблено відповідний актовий запис №49 від 10 травня 2019р. Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 10 травня 2019 року 
Як вбачається з Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, запис про батька дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , здійснено зі слів матері ОСОБА_19 .
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають зареєстрованому шлюбі, який було укладено 1 вересня 2020р., актовий запис №1041, про що видано Свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_2 Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ).
Від шлюбу сторони мають спільного сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Мати дитини - ОСОБА_19 надала письмову, нотаріально посвідчену заяву про її безумовну та вільну згоду на усиновлення її неповнолітньої доньки ОСОБА_7 її чоловіком - ОСОБА_1 . Зазначена згода оформлена у вигляді письмової заяви від 28 липня 2026 року, справжність
підпису на якій засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального
округу Васько А.В. та зареєстрована в реєстрі за №514. У своїй заяві ОСОБА_2 підтвердила, що повністю розуміє значення своїх дій та їх правові наслідки, діє добровільно, без будь-якого примусу або тиску та відповідно до власного вільного волевиявлення. 
В судовому засіданні встановлено, що заявник має позитивні характеристики, належні житлові та матеріальні умови, за станом здоров`я може бути усиновителем.
До кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи не погашеної судимості не має, в розшуку не перебуває.
Відповідно до ст. 207 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. 
Відповідно до ст. 211 СК України усиновлювачем дитини може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. Усиновлювачами можуть бути подружжя.
Статтею 224 СК України визначено вичерпний перелік обставин, які мають істотне значення і які має враховувати суд при ухваленні рішення про усиновлення: 1) стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; 2) мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; 3) мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; 4) взаємовідносини особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується дитиною; 5) особу дитини та стан її здоров`я; 6) ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити.
Встановлено, що заявник розуміє всі аспекти, що пов`язані з процесом усиновлення дитини та вважає себе психологічно готовим до цього. Зі станом здоров`я дитини обізнаний.
Згідно висновку №106-7956 від 16.07.2026р. Подільської районної в м. Києві державної адміністрації є доцільним та таким, що відповідає інтересам дитини, усиновлення неповнолітньої ОСОБА_7 заявником ОСОБА_1 .
Під час підготовки зазначеного Висновку органом опіки та піклування було досліджено особисті, сімейні, матеріальні та житлово-побутові обставини, стан здоров`я, відсутність обставин, які могли б перешкоджати усиновленню, характер взаємовідносин
між заявником та дитиною, ставлення матері дитини до усиновлення, а також відповідність
усиновлення правам та найкращим інтересам малолітньої ОСОБА_5 . 
У висновку зазначено, що малолітня ОСОБА_4 проживає в окремій кімнаті та забезпечена належними умовами для проживання, навчання, відпочинку, виховання і всебічного розвитку. Житло має необхідні комунальні зручності, меблі та побутову техніку, а для дитини облаштовано відповідне місце для сну, навчання та відпочинку.
У висновку підтверджено, що вихованням малолітньої ОСОБА_7 
займаємося я та її мати - ОСОБА_2 , яка підтримує бажання заявника усиновити дитину та надала в установленому законом порядку нотаріально посвідчену
згоду на її усиновлення.
Згідно ч. 1 ст. ст. 218 СК України, для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити.
У конкретній справі дитина ОСОБА_8 народилася у 2018р., а тому станом на день постановлення даного судового рішення дитині виповнилося повних 8 років. У такому віці дитина могла б висловитися з приводу можливості її усиновлення заявником ОСОБА_1 , втім, суд визнав за недоцільне з`ясовувати думку дитини, зважаючи на повідомленні її матір`ю ОСОБА_2 обставини про те, що дитина не знає про те, що заявник не є її біологічним батьком, усиновлення відбувається таємно, дитина не повинна бути обізнана про те що, її усиновлено. 
Мати повністю усвідомлює дану обставину, що надає згоду на усиновлення її рідної дитини її чоловіком ОСОБА_1 таємно, та усвідомлює наслідки того, що дитина на даний час не обізнана, однак в подальшому, випадково може бути обізнана про те, що її усиновлено заявником. 
Згідно із ст. 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови.
На підставі досліджених у судовому засіданні доказів судом зроблено висновок про те, що усиновлення ОСОБА_5 буде відповідати її інтересам.
В силу вимог ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи роки, то для запису усиновлювача матір?ю, батьком потрібна згода дитини. 
Згідно частин 2-4 ст. 231 СК України, якщо усиновлювач записується батьком дитини, відповідно змінюється по батькові дитини. Про зміни, передбачені у цій статті, суд зазначає у рішенні про усиновлення. 
Відповідно до ст. 233 СК України на підставі рішення суду про усиновлених в актовий запис про народження дитини, складений органами державної реєстрації актів цивільного стану України, орган державної ресторації акті цивільного стану вносить відповіді зміни і видає нове свідоцтво про народження з урахуванням цих змін. Свідоцтво про народження, що було видана раніше, анулюється. 
Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 16.10.2000 року за №52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Так, згідно з пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за №96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
Відповідно до ч. 3 ст. 314 ЦПК України, за клопотанням заявника (заявників) суд вирішує питання про зміну імені, прізвища та по батькові, дати і місця народження усиновленої дитини, про зміну імені, прізвища, по батькові усиновленої повнолітньої особи, про запис усиновлювачів батьками.
Згідно ч. 1, 3 ст. 229 СК України, особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини.
За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 суд констатував, що усиновлення відповідатиме інтересам неповнолітньої ОСОБА_4 ; обставин, які б перешкоджали заявнику бути усиновителем, в судовому засіданні не встановлено, відтак суд вважає за доцільне заяву про усиновлення задовольнити.
На підставі ст.ст. 207, 208, 209, 211, 222- 224, 225, 229, 231, 255 СК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 77-81, 263,293,294, 310-314 ЦПК України, суд 

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації в особі Служби у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, Краматорський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Харківського міжрегіонального управління міністерства юстиції України, Подільська окружна прокуратура міста Києва про усиновлення дитини, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , усиновлювачем малолітньої ОСОБА_7 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внести зміни до актового запису про народження №49 від 10 травня 2019 року,
складеного Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного
стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, а саме:
- у графі «Батько» записати « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України»;
- змінити прізвище дитини із « ІНФОРМАЦІЯ_6 » на « ІНФОРМАЦІЯ_6 »;
- змінити по батькові дитини із « ІНФОРМАЦІЯ_6 » на « ІНФОРМАЦІЯ_6 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя | Т. В. Войтенко