РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2026 року | справа № 580/2307/26
| м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді – Паламаря П.Г.,
за участю:
секретаря судового засідання – Трегулова Б.Л.,
представника позивача – Гаврилова Д.О.,
представників відповідачів – Старікової А.Ф., Сизька Д.Б.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Золотоніської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта,
ВСТАНОВИВ:
Адвокат Гаврилов Д.О. в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом Золотоніської міської ради (19702, м. Золотоноша, вул. Садовий Проїзд, 8), Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (18008, м. Черкаси, вул. Смілянська, 131) в якому, з урахуванням уточнень, просить:
-визнати протиправним та нечинним рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII “Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади”;
-визнати протиправними та скасувати витяги №НВ-9922308942024 від 06.02.2024 року, №НВ-9906358302025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0120, та № НВ-9922306182024 від 06.02.2024, № НВ-9906356182025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0094;
-стягнути із Золотоніської міської ради витрати на послуги з професійної правничої допомоги в розмірі 30 000 грн.
25.03.2026 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.
12.05.2026 продовжено строк проведення підготовчого провадження.
25.05.2026 закрито підготовче провадження та перейдено до розгляду справи по суті.
Позов мотивовано тим, що спірне рішення є регуляторним актом, а тому має бути прийняте з дотриманням вимог Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”. Разом з тим, спірне рішення прийняте з порушенням норм вказаного закону, зокрема: не оприлюднено проект оскаржуваного рішення та аналізу його регуляторного впливу; прийняте рішення не оприлюднено у порядку, визначеному законодавством України. Вказано також, що технічна документація, яка була затверджена Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII «Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини земель Золотоніської міської територіальної громади» прийнята без проведення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації. Зазначено, що дані про нормативну грошову оцінку землі, які відображені у витягах у Держгеокадастру, при своєму розрахунку спираються саме на затверджений Радою технічний звіт, що у свою чергу свідчить про неправомірність застосування такої нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Отже, на думку позивача, оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню. У зв`язку з викладеним, позивач просив задовольнити позов.
В судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю та просив його задовольнити.
Представник Золотоніської міської ради в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував, з підстав викладених у відзиві. У відзиві на позов, зазначив, що даний спір не є публічно-правовим у розумінні адміністративного судочинства. Зазначено, що спірним рішенням, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади с. Деньги, АДРЕСА_2 та с. Крупське, проте відсутня інформація про порушення прав, свобод чи законних інтересів інших осіб в межах даних населених пунктів. Наголошено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений, в свою чергу, розробником технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок виготовлено документацію із урахуванням вимог Закону України «Про оцінку земель» та Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147. Вказано, що оскаржувані витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки за своєю природою не є актами індивідуальної дії. Отже, під час прийняття спірного рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки, відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, визначені законодавством України. 
Представник Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у судовому засіданні також заперечував щодо задоволення позовних вимог. У відзиві на позовну заяву вказав, що формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється територіальними органами Держгеокадастру відповідно до затвердженої та введеної в дію технічної документації з нормативної грошової оцінки земель у встановленому законодавством порядку та відповідно до відомостей Державного земельного кадастру про земельну ділянку на момент формування такого витягу. При цьому наголошено, що витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, а тому належним способом захисту у даній справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі.
Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.
05.03.2012 між Чапаєвською сільською радою та ФОП ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки площею 0,18 га з кадастровим номером №7121589401:02:002:0120 на строк 49 років для комерційних цілей. 
20.04.2018 між Благодатнівською сільською радою та ФОП ОСОБА_1 було укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером №7121589401:02:002:0094, площею 0,02 га, що розташована в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району Черкаської області.
29.11.2022 рішенням Золотоніської міської ради №25-24/VIII було надано дозвіл на виготовлення технічної документації із нормативної грошової оцінки земель с. Благодатне.
ПП «Землемір» у 2023 році було розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади с. Деньги, с. Хвильово-Сорочин, с. Коробівка, с. Кедина Гора, с. Комарівка, с-ща Снігурівка, с. Благодатне та с. Крупське.
28.06.2023 Золотоніська районна рада прийняла рішення №31-31/VIII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади», яким затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади с. Деньги, с. Хвильово-Сорочин, с. Коробівка, с. Кедина Гора, с. Комарівка, с-ща Снігурівка, с. Благодатне та с. Крупське Золотоніського району Черкаської області розроблену ПП „Землемір”. 
Також даним рішенням визначено ввести в дію нормативну грошову оцінку земель населених пунктів: с. Деньги, с. Хвильово-Сорочин, с. Коробівка, с. Кедина Гора, с. Комарівка, с-ща Снігурівка, с. Благодатне та с. Крупське з 01.01.2024 року.
До позовної заяви додано витяги №НВ-9922308942024 від 06.02.2024 року, №НВ-9906358302025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0120, та № НВ-9922306182024 від 06.02.2024, № НВ-9906356182025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0094, які сформовані Головним управління Держгеокадастру у Черкаській області на підставі рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII.
Вважаючи протиправним рішення Золотоніської міської ради та вказаних витягів, позивач звернувся до суду.
Вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Статтею 264 КАС України визначені особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування і інших суб`єктів владних повноважень і пункт 2 частини першої цієї статті передбачає, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.
При цьому, визначення поняття нормативно-правового акта міститься у пункті 18 частини першої статті 4 КАС України, за змістом якого ним вважається акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Згідно спірного рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII, останнім затверджено Технічну документацію з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади, зокрема стосовно земельних ділянок кадастровий номер №7121589401:02:002:0120 та №7121589401:02:002:0094, які перебувають на праві користування ОСОБА_1 на підставі договорів оренди.
У свою чергу, відповідно до статті 144 Конституції України, органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», визначений перелік питань, які відносяться до виключної компетенції сільських, селищних та міських рад, до яких, серед іншого, належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин та затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України (пункти 34-35 частини першої).
Згідно зі частиною першою статті 206 Земельного кодексу України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.
Відповідно до пункту «в» частини першої статті 96 ЗК України, землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.
Частиною першою статті 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Частинами першою, другою, десятою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.
Частиною дванадцятою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".
Згідно з частиною першою статті 1 Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”, регуляторний акт – це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.
Отже, рішення органу місцевого самоврядування з приводу затвердження нормативної грошової оцінки земель відноситься до регуляторних нормативно-правових актів, що вбачається також з правової позиції викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №461/8220/13-а.
Як убачається зі змісту рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII “Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади”, ним затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади, с. Деньги, с. Хвильово-Сорочин, с. Коробівка, с. Кедина Гора, с. Комарівка, с-ща Снігурівка, с. Благодатне та с. Крупське Золотоніського району Черкаської області. 
У рішенні зазначено, що дані грошової оцінки взяти за основу справлення податків за власність та користування землею, в тому числі орендної плати.
З огляду на наведене, спірне рішення від 28.06.2023 №31-31/VIII є нормативно-правовим регуляторним актом, оскільки прийняте уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінює норми права, поширюється на невизначене коло осіб (платників податку з плати за землю, коло яких не є конкретно визначеним) та спрямована на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання, також оскаржене рішення розраховано на довгострокове та неодноразове застосування.
Відповідно до статті 9 Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”, кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань. Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону. У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта.
Так, згідно з частиною другою статті 13 цього Закону, повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих медіа розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих медіа, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.
Тобто, Законом передбачена можливість повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта, зокрема, шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет, у разі відсутності у розробника такого проекту друкованого засобу масової інформації.
Відповідно до вимог статті 36 Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”, регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений. У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.
В судовому засіданні встановлено відсутність даних про оприлюднення проекту регуляторного акта (рішення від 28.06.2023 №31-31/VIII), на порушення порядку оприлюднення, якого посилався позивач.
Таким чином, рішення відповідача, як регуляторний акт, підлягало обов`язковому оприлюдненню, однак останнє не було здійснено.
Посилання представника відповідача на ту обставину, що Золотоніською міською радою у 2023 році не здійснювався окремий перегляд нормативної грошової оцінки земельних ділянок з кадастровими номерами 7121589401:02:002:0120 та 7121589401:02:002:0094 є недоцільне, з огляду на Закон України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”.
Таким чином, суд доходить висновку, що оскаржуване рішення прийняте не у спосіб, що визначені Конституцією та Законами України та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
У відповідності до вимог ч. 2, 3 ст. 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.
Стосовно способу захисту порушених прав позивача, то суд зазначає таке.
У відповідності до вимог ч. 9 ст. 264 КАС України суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.
Резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили. Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду (ч.ч. 1 та 2 ст. 265 КАС України).
За вказаних обставин суд вважає протиправним та нечинним рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII “Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади”.
Суд враховує також положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи, що суд дійшов висновку про визнання протиправним та нечинним протиправним та нечинним рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII “Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади”, тому позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування витягу №НВ-9922308942024 від 06.02.2024 року, №НВ-9906358302025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0120, та № НВ-9922306182024 від 06.02.2024, № НВ-9906356182025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0094, підлягає задоволенню.
З огляду на викладене, враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню.
Щодо стягнення судових витрат на правничу допомогу в сумі 30000 грн., суд зазначає.
Згідно зі ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Суд враховує критерії, які застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі “Двойних проти України” (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі “Гімайдуліна і інших проти України” (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі “East/West Alliance Limited” проти України”, від 26 лютого 2015 року у справі “Баришевський проти України” (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі “Лавентс проти Латвії” зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Враховуючи особливості предмета спору, ціну позову, порядку розгляду справи, складність справи, яка є незначної складності, в даній категорії справ наявна узгоджена та усталена судова практика, час, який був необхідний для вчинення дій та надання послуг, виходячи з критеріїв їх виправданості, розумності їх розміру та співмірності з позовом та складністю справи, суд приходить до висновку про те, що заява представника позивача підлягає до часткового задоволення.
Таким чином, до відшкодування витрат на правову допомогу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають витрати на професійну правничу допомогу лише у розмірі 10000,00 грн.
У відповідності до вимог статті 139 КАС України судові витрати підлягають стягненню з відповідача – Золотоніської міської ради на користь позивача.
Керуючись статтями 6, 9, 14, 242-245, 255, 295, 370 КАС України, суд,
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та нечинним рішення Золотоніської міської ради від 28.06.2023 №31-31/VIII “Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель частини Золотоніської міської територіальної громади”.
Визнати протиправними та скасувати витяги №НВ-9922308942024 від 06.02.2024 року, №НВ-9906358302025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0120 та № НВ-9922306182024 від 06.02.2024, №НВ-9906356182025 від 20.01.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 7121589401:02:002:0094.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Золотоніської міської ради на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 6389 (шість тисяч триста вісімдесят дев`ять) грн. 76 коп.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Золотоніської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу в розмірі 10000 (десять тисяч) грн. 00 коп., в стягнення решти суми витрат відмовити.
Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Суддя | Петро ПАЛАМАР

Повний текст рішення виготовлено 23.07.2026