ф
УХВАЛА

09 вересня 2026 року 
м. Київ

справа №826/17187/17
адміністративне провадження №К/990/39577/26
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Стеценка С.Г.,
суддів: Шевцової Н.В., Тацій Л.В.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2026 у справі №826/17187/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління статистики в м. Києві, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління статистики в м. Києві, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві , в якому просив:
- визнати протиправним зняття 20.06.2017 Головним управлінням статистики в м. Києві з обліку підприємства «Валді-Україна»;
- визнати протиправним постановку 20.06.2017 на облік та зняття 20.06.2017 з обліку ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві підприємства «Валді-Україна»;
- зобов`язати Головне управління статистики в м. Києві відновити облік підприємства «Валді-Україна», який здійснювався щодо цієї особи станом на 19.06.2017;
- зобов`язати ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві відновити облік підприємства «Валді-України», який здійснювався щодо цієї особи станом на 19.06.2017.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.01.2022, відмовлено в задоволенні позову.
Позивач не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2026 у задоволенні клопотань ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.01.2022 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління статистики у місті Києві, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві, Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.
21.08.2026 до Верховного Суду через систему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій скаржник просить скасувати ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2026, та справу повернути до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Як вбачається з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду прийнята 22.07.2026 та в цей же день складено її повний текст.
Касаційна скарга подана до Верховного Суду через систему «Електронний суд» 21.08.2026, тобто в межах строку на касаційне оскарження судових рішень.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Під час перевірки зазначених матеріалів встановлено, що подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.
Щодо плати судового збору за подання касаційної скарги слід зазначити таке.
Згідно з частиною четвертою статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Скаржником до касаційної скарги не додано документа про сплату судового збору.
Водночас, скаржник просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з скрутним майновим станом та неможливістю сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.
Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, колегія суддів виходить із такого.
Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Наведені положення закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
З огляду на зазначене вище, клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору з наведених ним підстав задоволенню не підлягає, оскільки позивачем не надано належних доказів, які б свідчили про його скрутний матеріальний стан. Належним доказом може слугувати довідка органу доходів і зборів (податкового органу) про суми виплачених доходів та утриманих податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, тощо.
Щодо посилання скаржника на складне та невизначене фінансове становище, колегія суддів зазначає, що зазначені причини не можуть слугувати підставами для звільнення від сплати судового збору, в розумінні положень Закону №3674-VI.
На підставі викладеного Верховний Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору.
Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвалу про залишення позовної заяви без руху постановлено з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Згідно із частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (із наступними змінами і доповненнями) (далі - Закон № 3674-VI).
Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01.01.2017 приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 600 грн.
З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання касаційної скарги складає 2048,00 грн (1 600 х 0,4 х 2 х 200% х 0,8).
Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, складає 2048, 00 грн.
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007; код ЄДРПОУ: 37993783; код класифікації доходів бюджету: 22030102; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); найменування додатку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)", номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити десятиденний строк для усунення її недоліків з дня вручення копії цієї ухвали шляхом надання: документа про сплату судового збору в сумі 2048, 00 грн., доказів щодо звільнення від сплати судового збору.
На підставі вищенаведеного та керуючись статями 169, 328, 329, 330, 332 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2026 у справі №826/17187/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління статистики в м. Києві, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, шляхом подання:
- документа про сплату судового збору в сумі 2048, 00 грн., доказів щодо звільнення від сплати судового збору.
Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Надіслати копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач С.Г. Стеценко
Судді Н.В. Шевцова
Л.В. Тацій