ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2026 р. 	Справа № 440/13529/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. , Макаренко Я.М. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 (суддя: А.О. Чеснокова, м. Полтава) по справі № 440/13529/25
за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 
до  Головного управління ДПС у Полтавській області   
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області далі – ГУ ДПС в Полтавській області, відповідач), в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області №0079260904 від 11 червня 2025 року.
В обґрунтування позовних вимог послався на протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та відсутність в діях позивача порушень пунктів 226.6, 226.7, ст. 226 Податкового кодексу України та пункту 16, ст. 62 Закону України «Про Державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», оскільки ФОП ОСОБА_1 використовував алкогольну продукцію, яка зазначена в акті перевірки, у приготуванні коктейлів або реалізації алкогольних напоїв на розлив, а тому у позивача відсутній обов`язок введення даних/сканування марки акцизного податку для відображення її реквізитів у розрахунковому документі при кожному продажі. Наголосив, що, спираючись на дані податкових консультацій, що при подальшому продажу алкогольного напою на розлив або використанні його у приготуванні коктейлів з пляшки/тари, за умови, що марка акцизного податку вже була відсканована при її відкриті (відкорковуванні, відкупорюванні), надалі не потрібно відображати реквізити такої марки у розрахункових документах до закінчення алкогольного напою у відкритій пляшці/тарі.
Крім того, зауважив, що вся інформація щодо сканування марки акцизного податку та відображенні її у розрахункових документах при першому відкритті (відкорковуванні, відкупорюванні) пляшки для продажу алкоголю на розлив підтверджується витягом фіскальних чеків, сформованим 25 вересня 2025 року з електронного кабінету платника податків. 
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 у справі № 440/13529/25 адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36000, код ЄДРПОУ 44057192) про скасування податкового повідомлення-рішення задоволено.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 11 червня 2025 року №0079260904.
Стягнуто на користь Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4,м. Полтава, Полтавська область,36000, код ЄДРПОУ 44057192).
Відповідач, не погодившись з указаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин у справі, не надання належної правової оцінки обставинам у справі, прийняття судового рішення з порушенням норм матеріального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.12.2026 по справі № 440/13529/25 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги заперечує проти висновків суду першої інстанції та стверджує, що під час фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за адресою місця торгівлі: АДРЕСА_2 , кафе, встановлено, що суб`єктом господарювання здійснюється реалізація алкогольних напоїв з марками акцизного податку, що марковані з відхиленням від вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1251, а саме позивач під час здійснення розрахунково-касових операцій самостійно відобразив факт реалізації алкогольної продукції з позначенням серії та номеру акцизних марок «0000», що підтверджується переліком фіскальних документів, що зазначені на стор. 3 акта фактичної перевірки від 20.05.2025 № 6934/16-31 -09-04/3629611119. Наведені обставини вказують на порушення позивачем пунктів 226.6, 226.7, ст. 226 Податкового кодексу України та пункту 16, ст. 62 Закону України «Про Державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».
Звернув увагу суду, що ані до податкового органу, ані до суду позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б спростовували викладені в акті перевірки висновки. 
Наголосив, що у індивідуальній податковій консультації, наданій ФОП ОСОБА_1 , від 27.10.2025 № 5693/ПК/99-00-09-04-03 вказано про те, що відображення іншої інформації в рядку 9 фіскального чека згідно з вимогами Положення про форму та зміст розрахункових документів/ електронних розрахункових документів, затвердженого наказом МФУ від 21.01.2026 № 13 не передбачено, зокрема у спосіб, який використовує суб?єкт господарювання, а саме: проставляти цифру нуль при продажу алкогольної продукції та коктейлів.
Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що фізична особа підприємець ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , зареєстрований як суб`єкт господарської діяльності 15 серпня 2019 року, номер запису: 2 444 000 0000 032665. Місце здійснення господарської діяльності: АДРЕСА_3 .
Позивач взятий на облік в контролюючих органах, на даний час перебуває на обліку в Головному управління ДПС у Кіровоградській області, має статус платника податку на загальній системі оподаткування.
Основним видом економічної діяльності позивача є діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування, КВЕД 56.10. Додатковими видами діяльності позивача є: - 56.29 постачання інших готових страв; - 93.21 - функціювання атракціонів і тематичних парків; - 56.21 - постачання готових страв для подій; - 63.99 - надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.; - 10.85 - виробництво готової їжі та страв; - 10.83 - виробництво чаю та кави; - 93.29 - організування інших видів відпочинку та розваг; - 56.30 - обслуговування напоями; - 73.11 - рекламні агентства.
20 травня 2025 року Головне управління ДПС у Полтавській області видало наказ №1688-п про проведення фактичної перевірки позивача. Відповідно до наказу №1688-п від 20 травня 2025 року, визначено проведення фактичної перевірки на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпункту 80.2.5 (здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального) пункту 80.2 статті 80, пункту 82.3 статті 82 ПК України та Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального». Мета проведення перевірки: контроль за обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, пального, наявності ліцензій за місцем фактичного провадження діяльності позивача, а саме: АДРЕСА_2 за період з 01 травня 2025 року по дату закінчення перевірки, дата початку перевірки 22 травня 2025 року, тривалість перевірки не повинна перевищувати 10 діб.
На підставі цього наказу ГУ ДПС у Полтавській області головному державному інспектору Марченко А.М. та головному державному інспектору Павленко А.В. видані направлення №3058 та №3059 від 21 травня 2025 року на проведення фактичної перевірки.
За результатами фактичної перевірки вказаними посадовими особами ГУ ДПС у Полтавській області складено Акт №6934/16-31-09-04/3629611119 про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними та тютюновими виробами, від 22 травня 2025 року (далі - Акт від 22 травня 2025 року).
Висновками Акту від 22 травня 2025 року встановлено наступні порушення:
- пунктів 226.6, 226.7, ст. 226 Податкового кодексу України (далі - ПК України);
- пункту 16, ст. 62 Закону України «Про Державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».
Відповідальність за вищезазначені порушення передбачена підпунктом 11, пункту 2, ст. 73 Закону України «Про Державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».
28 травня 2025 року позивач через Електронний кабінет платника податків направив до Державної податкової служби України звернення на отримання індивідуальної податкової консультації в письмовій формі, в якій просив роз`яснити: - Чи потрібно в фіскальному чеку при кожному продажу алкогольної продукції (різними чеками) на розлив зазначати цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на алкогольні напої або унікальний ідентифікатор електронної марки акцизного податку або серійний номер електронної марки акцизного податку (зазначаються у випадках, передбачених законодавством) (рядок 9), якщо вона була вже відображена в першому фіскальному чеку при відкупорюванні пляшки? - У випадку, якщо цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку зазначається один раз при відкупорюванні пляшки, чи можливо в рядку 9 в наступних чеках при продажу алкоголю на розлив (у випадку її відображення в попередньому чеку при першому відкупорюванні), проставляти нуль, так як у фіскальному чеку програмуванням передбачено обов`язкове заповнення рядка 9 при продажу алкогольної продукції та коктейлів?
На день подання позовної заяви від Державної податкової служби України відповідь на вищезазначене звернення позивач не отримав.
23 червня 2025 року позивач отримав від ГУ ДПС у Полтавській області поштовим зв`язком наступні документи:
- лист №18752/6/16-31-09-04-07 про направлення податкового повідомлення-рішення від 12 червня 2025 року;
- податкове повідомлення-рішення №0079260904 від 11 червня 2025 року на загальну суму 24 000,00 грн. за порушення пунктів 226.6, 226.7, ст. 226 ПК України, пункту 16, ст. 62 Закону України «Про Державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального»; 
- розрахунок штрафних (фінансових) санкцій, що підлягають застосуванню на загальну суму 24 000,00 грн..
Не погодившись з рішенням ГУ ДПС у Полтавській області 03 липня 2025 року, позивач подав до Державної податкової служби України скаргу на вищезазначене податкове повідомлення-рішення.
15 серпня 2025 року представник позивача адвокат Соколовська Є.В. направила до Державної податкової служби України адвокатський запит з проханням повідомити результати розгляду скарги позивача від 03 липня 2025 року на податкове повідомлення-рішення №0079260904 від 11 червня 2025 року.
28 серпня 2025 року представник позивача отримала від Державної податкової служби України відповідь на адвокатський запит №24533/6/99-00-06-02-02-06 від 22 серпня 2025 року, в якому Державна податкова служба України повідомила про те, що строк розгляду скарги продовжено до 06 вересня 2025 року (включно).
12 вересня 2025 року позивач отримав поштовим зв`язком від Державної податкової служби України рішення №25596/6/99-00-06-03-02-06 від 03 вересня 2025 року про результати розгляду скарги, а саме: податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області №0079260904 від 11 червня 2025 року залишити без змін, а скаргу - без задоволення.
18 листопада 2025 року позивач отримав поштовим зв`язком від ДПС України індивідуальну податкову консультацію №5693/ІПК/99-00-09-04-03 ІПК від 27 жовтня 2025 року. З її змісту вбачається, що при реалізації алкогольних напоїв на розлив, в тому числі як порції для приготування коктейлю, необхідно забезпечити введення даних/сканування цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку лише один раз при першому відкупорюванні пляшки. Крім того, вказано, що при кожній наступній реалізації алкоголю на розлив або у складі коктейлю, незалежно від дати здійснення такої реалізації, не потрібно повторно вводити або сканувати реквізити тієї самої марки акцизного податку, якщо вони вже були відображені у попередньому фіскальному чеку з відкритої пляшки. ДПС України зазначила, що Положення №13 не передбачає окремого способу заповнення рядка 9 фіскального чека у випадку наступного продажу алкоголю на розлив. Водночас, контролюючий орган підтвердив, що повторне введення реквізитів акцизної марки не вимагається, якщо такі реквізити вже були відображені при першому відкритті пляшки.
Не погодившись з діями відповідача, а саме винесенням оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 11.06.2025 №0079260904 та вважаючи останнє протиправним, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з недоведення податковим органом факту порушення позивачем положень Податкового кодексу України та Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального». За висновком суду, відповідачем не були враховані вимоги чинного законодавства стосовно обов`язку зазначення повного переліку реквізитів марки акцизного податку лише при здійсненні першого відкриття пляшки, як це зазначено в індивідуальній податковій консультації, та не було перевірено фіскальні чеки, сформовані 25 вересня 2025 року під час реалізації першої порції алкогольних напоїв на розлив, на наявність чи відсутність певних реквізитів та не надано оцінку даному факту.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів виходить з такого.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані Податковим кодексом України (надалі - ПК України).
Зокрема, як передбачено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до підпункту 19-1.1.14 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу - контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері.
Також, відповідно до частини 1 статті 72 Закону № 3817-IX, контроль за дотриманням цього Закону здійснюють органи ліцензування та інші органи в межах компетенції, визначеної законом. Контроль за дотриманням вимог щодо відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства до малих виробництв виноробної продукції, малих виробництв дистилятів, малих виробництв пива здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів.
Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 пункт 75.1 статті 75 ПК України).
Порядок проведення фактичної перевірки врегульовано статтею 80 ПК України, пунктом 80.1 якої передбачено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).
Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:
80.2.1. у разі коли за результатами перевірок інших платників податків виявлено факти, які свідчать про можливі порушення платником податків законодавства щодо виробництва та обігу підакцизних товарів, здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, та виникає необхідність перевірки таких фактів;
80.2.2. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів;
80.2.3. письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, касових операцій, патентування або ліцензування;
80.2.4. неподання суб`єктом господарювання в установлений законом строк обов`язкової звітності про використання реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій, розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, подання їх із нульовими показниками;
80.2.5. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального;
80.2.6. у разі виявлення за результатами попередньої перевірки порушення законодавства з питань, визначених у пункті 75.1.3;
80.2.7. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації.
Відповідно до пункту 81.1 статті 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:
направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;
копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;
службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.
Непред`явлення або ненадіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.
Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.
При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.
У разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) розписатися у направленні на перевірку посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, який засвідчує факт відмови. У такому випадку акт про відмову від підпису у направленні на перевірку є підставою для початку проведення такої перевірки.
Згідно з пунктом 81.2 статті 81 ПК України, у разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) у допуску посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення перевірки посадовими (службовими) особами контролюючого органу за місцем проведення перевірки, невідкладно складається та реєструється в контролюючому органі не пізніше наступного робочого дня у двох примірниках акт, що засвідчує факт відмови, із зазначенням заявлених причин відмови, один примірник якого вручається під підпис, відразу після його складання, платнику податків та/або уповноваженій особі платника податків.
Колегією суддів встановлено, що, керуючись наказом Головного управління ДПС у Полтавській області №1688-п, відповідачем проведено фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 .
Надаючи правову оцінку підставам прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення №0079260904 від 11 червня 2025 року, колегія суддів виходить з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, фактичною обставиною для прийняття спірного ППР слугувало встановлення контролюючим органом факту торгівлі суб`єктом господарювання алкогольними напоями без марок акцизного податку або з підробленими марками акцизного податку. У свою чергу, юридичною підставою - порушення вимог пунктів 226.6, 226.7 статті 226 ПК України та пункту 16 статті 62 Закону № 3817-IX.
Щодо фактичних обставин, які зафіксовані в акті перевірки, та, на думку відповідача, свідчать про наявність у діях позивача порушень податкового законодавства, колегія суддів зазначає наступне.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, ввезення на митну територію України, вивезення за межі митної території України, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, тютюновою сировиною, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, а також посилення боротьби з їх незаконним виробництвом та обігом на території України визначено Законом № 3817-IX.
Відповідно до частини 16 статті 62 Закону № 3817-IX, алкогольні напої, що виробляються в Україні, та алкогольні напої, що ввозяться на митну територію України, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законом.
За приписами підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 ПК України, марка акцизного податку це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.
Згідно з підпунктом 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України, маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.
За правилами пункту 226.1 статті 226 ПК України, у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.
Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів (пункт 226.2 статті 226 ПК України).
Виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України (пункт 226.3 статті 226 ПК України).
Згідно з пунктом 226.7 статті 226.7 ПК України, кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.
Відповідно до пункту 226.8 стаття 226 ПК України, кожна марка акцизного податку на тютюнові вироби повинна мати окремий номер та позначення про квартал і рік випуску марки.
Виробники та імпортери тютюнових виробів ведуть облік та звітують про використання марок акцизного податку за видами марок (ТІ тютюн імпортний, ТВ тютюн вітчизняний) у кількісному виразі.
Згідно з пунктом 226.9 статті 226 ПК України, вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.
На виконання вказаної норми права Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 27.12.2010 року № 1251, якою затверджено Положення № 1251.
Відповідно до абзаців 2-12 пункту 5 Положення № 1251, марка для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), вітчизняного виробництва виготовляється у зеленій кольоровій гамі, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, вітчизняного виробництва - червоній, для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), імпортного виробництва - фіолетовій, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, імпортного виробництва - оранжевій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - зеленій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва (сигарили) - смарагдово-зеленій, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняного виробництва - бузковій, для інших тютюнових виробів вітчизняного виробництва - помаранчевій, для тютюнових виробів імпортного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - синій, для тютюнових виробів імпортного виробництва (сигарили) - рожево-смарагдовій, для інших тютюнових виробів імпортного виробництва - бордовій, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортного виробництва - зелено-помаранчевій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, вітчизняного виробництва - вохристо-зеленій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, імпортного виробництва - рожево-синій кольоровій гамі. Марка для алкогольних напоїв повинна містити двомірний штрих-код швидкого реагування (далі - QR-код) та лінійний штрих-код (далі - штрих-код). На кожну марку наносяться такі реквізити:
слова УКРАЇНА, МАРКА АКЦИЗНОГО ПОДАТКУ, ТЮТЮНОВІ ВИРОБИ (для тютюнових виробів);
позначення виду марки, що складається із слів та літер алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція) - АВ ЛГП, алкоголь вітчизняний (виноробна продукція) - АВ ВП, алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція) - АІ ЛГП, алкоголь імпортний (виноробна продукція) - АІ ВП, тютюн вітчизняний (сигарети з фільтром) - ТВ ЗФ, тютюн вітчизняний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТВ БФ, тютюн вітчизняний (сигарили) - ТВ СГ, тютюн імпортний (сигарети з фільтром) - ТІ ЗФ, тютюн імпортний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТІ БФ, тютюн імпортний (сигарили) - ТІ СГ, тютюн вітчизняний (інші вироби) - ТВ ІНШІ, тютюн імпортний (інші вироби) - ТІ ІНШІ, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняні - ТВЕН В, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортні - ТВЕН І, рідина імпортна - РІ, рідина вітчизняна - РВ;
індекс регіону України (згідно з додатком), що відповідає місцезнаходженню виробника продукції, позначений двома цифрами (для маркування вітчизняної продукції), серія із чотирьох літер і шестизначний номер, два двозначних числа (місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв) або двозначне та однозначне числа (рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах) через скісну риску, сума акцизного податку (для алкогольних напоїв), сплаченого за одиницю продукції, з точністю до тисячного знака, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв, кількість штук у пачці або упаковці (для сигарет, цигарок та сигарил) (абзац 7 пункту 5 Положення №1251);
реквізити покупця марки (зазначаються на марках для алкогольних напоїв): для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті);
QR-код та штрих-код (зазначаються на марках для алкогольних напоїв).
Штрих-код містить інформацію про серію та номер марки. QR-код містить інформацію про серію та номер марки, реквізити покупця марки: для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органові і мають відмітку в паспорті), та посилання на веб-ресурс для перевірки марки. QR-код також може містити інформацію про геш-послідовність.
Згідно з абзацами 1-3 пункту 20 Положення № 1251, маркування алкогольних напоїв вітчизняного виробництва, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється виробниками зазначеної продукції. Для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари. Для алкогольних напоїв імпортного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.
Пунктом 20 Положення № 1251 передбачено, що маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.
Вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої та тютюнові вироби у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, а також алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження: пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення; наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція); пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів; відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.
Пунктами 21-22 Положення № 1251 визначено, що для прикріплення марок використовується клей (дисперсійний, дескрин тощо), який не дає змоги зняти їх з виробів без пошкодження, у тому числі під час відкупорювання (розкривання) товару, і змивається у разі потреби в митті пляшок для повторного їх використання. Марки наклеюються на пляшку П- чи Г-подібним способом через горловину. У разі реалізації напоїв в упаковках (типу "Tetra Pak") марки наклеюються по осі упаковки на верхній площині.
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) та/або програмних РРО (далі - ПРРО) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг встановлені Законом України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями (далі Закон № 265) та нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання.
Дія Закону №265 поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахунки у готівковій та/або безготівковій формі у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а порядок проведення таких розрахунків встановлено в розділі 2 Закону №265.
Зокрема, у ст. 3 Закону №265 встановлено обов`язок суб`єктів господарювання проводити розрахунки як у готівковій, так і в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), на повну суму покупки (надання послуг) через зареєстровані, опламбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи РРО/ ПРРО з роздрукуванням відповідних розрахункових документів.
Пунктом 11 ст. 3 Закону № 265 встановлено обов`язок суб`єктів господарювання проводити розрахункові операції через РРО та/або через ПРРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Форми та зміст розрахункових документів визначені у Положенні № 13 про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016, із змінами та доповненнями (далі - Положення № 13) у вигляді уніфікованих таблиць, що містять окремі визначені поля, а зміст розрахункового документа передає інформацію, що повинна зазначатись платниками податків у встановленому формою вигляді та у передбаченому формою полі які є окремими реквізитами розрахункового документа.
Відповідно п. 2 розділу 2 Положення № 13, у рядку 9 фіскального чека зазначається цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на алкогольні напої або унікальний ідентифікатор електронної марки акцизного податку, або серійний номер електронної марки акцизного податку (зазначаються у випадках, передбачених законодавством).
Відповідно до Порядку передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 1057 від 08 жовтня 2012 року (далі - Порядок № 1057), встановлюється механізм передачі електронних копій розрахункових документів, фіскальних звітних чеків РРО/ ПРРО, фіскальних звітів ПРРО і повідомлень, що передбачені Порядком реєстрації, ведення реєстру та застосування програмних реєстраторів розрахункових операцій, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 547 від 14 червня 2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України за № 918/29048 від 05 липня, що необхідні для обліку роботи ПРРО фіскальним сервером контролюючого органу, дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів ДПС для суб`єктів господарювання, що використовують РРО/ПРРО.
Відповідно до Порядку № 1057, система зберігання і збору даних РРО (далі - СЗЗД РРО) - загальнодержавна система, призначена для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України. СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами НСМЕП.
Згідно з пунктом 1.6. Порядку № 1057, суб`єкти господарювання, які використовують такі РРО як електронні таксометри, автомати з продажу товарів (послуг), та РРО, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, повинні подавати до органів ДПС дротовими або бездротовими каналами зв`язку інформацію про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або безготівковій формі, або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, яка міститься в фіскальній пам`яті зазначених РРО.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач дійшов висновку про реалізацію позивачем немаркованих алкогольних напоїв на підставі даних РРО (а.с. 25), відповідно до яких позивач під час здійснення розрахунково-касових операцій самостійно відобразив факт реалізації алкогольної продукції з позначенням серії та номеру акцизних марок « 0000», що підтверджується переліком фіскальних документів, що зазначені на стор. 3 акта фактичної перевірки від 20.05.2025 № 6934/16-31 -09-04/3629611119. 
Разом з цим, позивачем до матеріалів справи було додано індивідуальну податкову консультацію від 27.10.2025.
Дослідивши зміст вищевказаної податкової консультації, суд апеляційної інстанції встановив, що при реалізації алкогольних напоїв на розлив, в тому числі як порції для приготування коктейлю, необхідно забезпечити введення даних/сканування цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку лише один раз при першому відкупорюванні пляшки. 
Також, ДПС України у своїй ІПК від 27 жовтня 2025 року вказує, що при кожній наступній реалізації алкоголю на розлив або у складі коктейлю, незалежно від дати здійснення такої реалізації, не потрібно повторно вводити або сканувати реквізити тієї самої марки акцизного податку, якщо вони вже були відображені у попередньому фіскальному чеку з відкритої пляшки. 
Крім того, ДПС України зазначила, що Положення №13 не передбачає окремого способу заповнення рядка 9 фіскального чека у випадку наступного продажу алкоголю на розлив. Водночас, контролюючий орган підтвердив, що повторне введення реквізитів акцизної марки не вимагається, якщо такі реквізити вже були відображені при першому відкритті пляшки.
В контексті розгляду даної справи слід зазначити, що позивачем до матеріалів справи додано витяг фіскальних чеків, сформованих 25 вересня 2025 року з електронного кабінету платника податків, відповідно до яких вбачається, що марки акцизного податку були відскановані при першому відкритті ( відкорковуванні, відкупорювання), а саме:
- бренді «Старий кахеті 3*» (фіскальний документ №17700018 по акту перевірки) - 01 травня 2025 року (марка акцизного податку AHVY607033, фіскальний документ №17690008- при першому відкритті);
- горілка «Немирів делікат» (фіскальний документ №17710010) - 29 квітня 2025 року (марка акцизного податку AHRB720340, фіскальний документ №17670012);
- горілка «Козацька рада» (фіскальний документ №17710013) - 03 травня 2025 року (марка акцизного податку AICB457445, фіскальний документ №17710009);
- текіла «Jose Cuervo Especial Silver» (фіскальний документ №17710049) - 12 жовтня 2024 року (марка акцизного податку AGRR047718, фіскальний документ №15690022);
- віскі «Джек Деніелс» (фіскальний документ №17710050) - 12 квітня 2025 року (марка акцизного податку AHFR843132, фіскальний документ №17500041);
- вермут «Маренго Класік» (фіскальний документ №17730011) - 25 березня 2025 року (марка акцизного податку AGCY315287, фіскальний документ №17310001);
- горілка «Козацька Рада» (фіскальний документ №17750009) - 03 травня 2025 року (марка акцизного податку AICB457445, фіскальний документ №17710009);
- горілка « Немирів делікат» (фіскальний документ №17750021) - 29 квітня 2025 року (марка акцизного податку AHRB720340, фіскальний документ №17670012);
- бренді «Каноні 3* Грузія» (фіскальний документ №17780002) - 16 квітня 2025 року (марка акцизного податку AFVA723377, фіскальний документ №17540004);
- бренді «Метакса 5*»(фіскальний документ №17780010) - 20 січня 2025 року(марка акцизного податку AGBP707102, фіскальний документ №16720011);
- віскі «Джеймісон» (фіскальний документ №17780041) 25 квітня 2025 року (марка акцизного податку AHII281438, фіскальний документ №17630015);
- віскі «Bellantines Finest» (фіскальний документ №17790046) - 28 лютого 2025 року (марка акцизного податку AYRY536256, фіскальний документ №17060017);
- настоянка «Бехеровка» (фіскальний документ №17800006) - 12 квітня 2025 року (марка акцизного податку ADDO935172,фіскальний документ №DI54420);
- горілка «Козацька Рада» (фіскальний документ №17800012) - 12 травня 2025 року (марка акцизного податку 17800012, фіскальний документ №AIGS244756);
- бренді «Старий Кахеті 3*» (фіскальний документ №17830001) - 01 травня 2025 року (марка акцизного податку AHVY607033, фіскальний документ №17690008);
- бренді «Старий Кахеті 3*» (фіскальний документ №17830002) - 01 травня 2025 року (марка акцизного податку AHVY607033, фіскальний документ №17690008);
- ром «Кептен Морган голд» (фіскальний документ №17830008) - 15 травня 2025 року (марка акцизного податку AHZZ269118, фіскальний документ №17830008);
- горілка «Козацька Рада» (фіскальний документ №17860024) - 12 травня 2025 року (марка акцизного податку 17800012, фіскальний документ №AIGS244756);
- віскі «Джеймісон» (фіскальний документ №17870020) - 19 травня 2025 року (марка акцизного податку AHII281428, фіскальний документ №17870013);
- віскі «Джек Деніелс» (фіскальний документ №17880008) - 17 травня 2025 року (марка акцизного податку AFVT280120, фіскальний документ №17850064);
- віскі «Джек Деніелс» (фіскальний документ №17880020) - 17 травня 2025 року (марка акцизного податку AFVT280120, фіскальний документ №17850064);
- горілка «Немирів делікат» (фіскальний документ №17880033) - 18 травня 2025 року (марка акцизного податку AHSO701995, фіскальний документ №17860014).
Дослідивши матеріали справи, суд установив, що контролюючим органом під час проведення фактичної перевірки здійснювалася вибіркова перевірка фіскальних чеків виключно на предмет наявності у них реквізитів марок акцизного податку. При цьому і в акті перевірки, і у подальших поясненнях у межах розгляду адміністративного позову відповідач зазначив про існування обов`язку суб`єкта господарювання відображати всі реквізити марки акцизного податку під час кожного подальшого наливу алкогольного напою на розлив після першого відкриття тари.
Натомість зазначене суперечить позиції, яка викладена ДПС України в індивідуальній податковій консультації від 27.10.2025, наданій за зверненням позивача, відповідно до якої вказання повного переліку реквізитів марки акцизного податку є обов`язковим лише при здійсненні першого відкриття пляшки, тоді як при повторних операціях розливу така інформація не вимагається.
З наявних у справі доказів убачається, що позивач під час першого відкриття кожної пляшки алкогольного напою, зразки якого були відібрані контролюючими органами під час перевірки, відобразив у розрахункових документах усі необхідні реквізити марок акцизного податку. При цьому, відповідач не навів жодних доказів, які б спростовували подані позивачем документи або свідчили про порушення.
Тобто, під час проведення перевірки, податковим органом не були враховані вимоги чинного законодавства стосовно обов`язку зазначення повного переліку реквізитів марки акцизного податку лише при здійсненні першого відкриття пляшки, як це зазначено в індивідуальній податковій консультації, та не було перевірено фіскальні чеки, сформовані 25 вересня 2025 року під час реалізації першої порції алкогольних напоїв на розлив, на наявність чи відсутність певних реквізитів та не надано оцінку даному факту.
Відповідно до пункту 226.11 статті 226 ПК України та пункту 24 Положення № 1251, ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняються.
Відповідно до частини першої статті 73 Закону № 3817-IX, за порушення цього Закону щодо виробництва, обігу та зберігання спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального суб`єкти господарювання притягаються до відповідальності згідно із законом.
Для обрахунку штрафних санкцій, передбачених цією статтею, використовується розмір мінімальної заробітної плати, встановлений законом на 1 січня звітного (податкового) року, в якому виявлено порушення.
За змістом пункту 11 частини 2 статті 73 Закону № 3817-IX, до суб`єктів господарювання за вчинені правопорушення застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу в таких розмірах: виробництво та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізація фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без паперових марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку (крім випадків, передбачених законодавством, та випадків, якщо маркування марками акцизного податку таких алкогольних напоїв не передбачено зовнішньоекономічним договором (контрактом) - 200 відсотків вартості таких товарів (продукції), але не менше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року.
З наведеного слідує, що склад правопорушення, передбачений статтею 73 Закону № 3817-IX, утворює факт виробництва, зберігання, транспортування чи реалізації алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без паперових марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку.
Разом з цим, колегія суддів зазначає, що наявність описаних в акті перевірки фактів зазначення позивачем технічних нульових значень у подальших фіскальних чеках узгоджується із змістом індивідуальної податкової консультації від 27 жовтня 2025 року та за жодних обставин не може ототожнюватися з тим, що алкогольний напій є немаркованим, адже це не відповідає ознакам, визначеним у пункті 226.9 статті 226 ПК України та пункті 20 Положення № 1251. Суд апеляційної інстанції наголошує, що позивачем забезпечено введення даних/сканування марки акцизного податку для відображення її реквізитів у розрахунковому документі при відкупорюванні такої продукції, в межах першого відкриття (відкорковування, відкупорювання) для приготування першої порції коктейлю або продажу її на розлив.
Отже, відсутні підстави і для застосування до позивача відповідальності за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, встановлену у пункті 11 частини 2 статті 73 Закону № 3817-IX.
Суд апеляційної інстанції враховує, що в розумінні Положення № 13, рядок 9 фіскального чека призначений виключно для відображення цифрового значення штрих-коду марки акцизного податку (серії та номера) або унікального ідентифікатора/серійного номера електронної акцизної марки, якими було промарковано алкогольні напої, що використані для приготування коктейлів, однак помилкове технічне зазначення «0000» у фіскальних чеках у спірному випадку не є підставою для застосування до позивача штрафу, передбаченого у пунктом 11 частини 2 статті 73 Закону № 3817-IX, за реалізацію алкогольних напоїв без акцизної марки.
Колегія суддів зауважує, що контролюючому органу під час проведення перевірки необхідно встановити факт наявності у суб`єкта господарювання у продажу алкогольних напоїв, факт відсутності марок акцизного податку встановленого зразка на даному алкогольному напої або наявність на алкогольному напої підробленої марки акцизного податку, здійснити купівлю алкогольного напою, отримати розрахунковий документ, здійснення фото та/або відеофіксації даних обставин, отримати пояснення від продавця та суб`єкта господарювання.
Слід зауважити, державні органи, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків разом з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватись відповідних правил та процедур, установлених, у тому числі, нормами матеріального та процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їхнього порушення, уникати або відтермінувати виконання своїх обов`язків.
В силу частини 2 статті 2 КАС України, будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Всупереч наведеному, ГУ ДПС у Полтавській області не дотримався вимог частини другої статті 2 КАС України та не довів обґрунтованість оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та наявності в діях позивача податкового правопорушення, у зв`язку із чим колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та вважає, що ГУ ДПС у Полтавській області при прийнятті податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 11.06.2025 №0079260904 діяло необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для прийняття такого рішення, не на підставі та не у спосіб, що передбачені ПК України, без дотримання вимог частини 2 статті 2 КАС України, а тому наявні підстави для визнання його протиправним та скасування, що має наслідком прийняття рішення про відмову у задоволенні вимог апеляційної скарги.
Ухвалюючи судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття судового рішення.
Згідно зі статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області - залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 по справі № 440/13529/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій 	
Судді	   	Т.С. Перцова   Я.М. Макаренко