Справа № 369/7815/24
Провадження № 2/369/1375/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.07.2026 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Фінагеєвої І. О.,
за участю секретаря Крикуна І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 369/7815/24 за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії. 
Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що згідно заяви Відповідача від 11 січня 2017 року та доданих до зави документів про право власності на земельну ділянку: кадастровий номер 3222486600:05:001:5192, адреса: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» був укладений договір про користування електричною енергією, встановлено лічильник електричної енергії №10773556. Згідно витягу з інтегрованої системи САП Відповідач використовує та сплачує за електричну енергію.
12 травня 2020 року уповноваженими представниками Позивача на об`єкті Відповідача, а саме - АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: «... Встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується».
Позивач зазначає, що за результатом проведеної перевірки, у відповідності до п. 8.2.5 ПРРЕЕ Позивачем, був складений Акт про порушення №К041792 від 12 травня 2020 року у присутності ОСОБА_1 , який Акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку) від 12 травня 2020 року №066921 підписав без зауважень, а Акт про порушення №К041792 від 12 травня 2020 року підписати відмовився. Прилад обліку електричної енергії №10773556 та високочастотний генератор вилучено і опломбовано за допомогою сейф-пакета № UA 00101489.
12 травня 2020 року між Відповідачем і Позивачем підписаний Акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку) №066921, у якому зазначено про демонтаж приладу обліку №10773556, і встановлення приладу обліку №02425743.
Позивач вказує, що споживач був повідомлений про засідання комісії п. 11 Акту про порушення, в якому зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 27 травня 2020 року об 11-00 год за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-А. На прохання Відповідача розгляд засідання комісії було відкладено на 03 червня 2020 року.
Згідно рішення комісії, оформленого протоколом №014 від 03 червня 2020 року у присутності представника Відповідача Суханова О.Д., вирішено вилучені матеріали до акту про порушення і упаковані в сейф-пакет №UA 00101489 направити на проведення експертного дослідження.
У висновку судового експерта Товариства з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" Пампухи Г.Г. від 01 грудня 2020 року №9609 (далі висновок експертизи НІСЕ від 01 грудня 2020 року №99609) зазначено, що при підключені наданого на дослідження пристрою, який розміщено в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального кабелю з відгалуженням) біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2301 АРЗ.0000.0.1 зав. №10773556 2019 року випуску, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі усього періоду. 
17 грудня 2020 року на адресу Відповідача було направлено лист № 04/530/11165 з висновком експерта №9609 від 01 грудня 2020 року і яким повідомлено Відповідача про засідання комісії 26 січня 2021 року о 13:30 год за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-А. Згідно рішення комісії, оформленого протоколом №164 від 26 січня 2021 року у присутності представника Відповідача Кацалап А.А. вирішено розгляд акту перенести на 08 лютого 2021 року о 10:30.
Так, 08 лютого 2021 року у присутності представника відповідача за довіреністю Ліпича О.В. було проведено повторне засідання комісії по розгляду акту №К041792 від 12 травня 2020 року. Комісією за наслідками розгляду Акту про порушення №К041792 від 12 травня 2020 року, що оформлено протоколом №198 від 08 лютого 2021 року прийнято рішення про проведення нарахування відповідно до п.8.4.10, формула №4 ПРРЕЕ за період 133 дні з 01 січня 2020 року по 12 травня 2020 року.
Відповідно до розрахунку позивача, Відповідачу за період порушення з 01 січня 2020 року по 12 травня 2020 року нараховано обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил 82046 кВт\год.
Відповідно до розрахунку позивача, вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення Правил становить 219 919,90 грн.
На підставі наведеного позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 219 919,90 грн; нарахованих 3% річних в розмірі 16701,86 грн; інфляційної складової боргу в розмірі 83624,06 грн., всього 320 245,82 грн; за проведення електротехнічного дослідження 13930,80 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 4846,00 грн.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 травня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
У жовтні 2024 року до суду надійшов відзив від представника відповідача ОСОБА_1 – адвоката Кацалапа Андрія Анатолійовича, у якому останній заперечив проти задоволення позову. Крім того, зазначив, що Відповідач не здійснював втручання у роботу приладу обліку електроенергії, а представники Позивача незаконно проникли на територію його непобутового приміщення, розташованого за адресою: с. Нове, вул. Промислова, буд. 19, пошкодили замок, який знаходився на відповідному щитку електролічильника та склали Акт про порушення. Також представник Відповідача вказував на відсутність належних доказів того, що саме Відповідач встановив пристрій, який здійснював вплив на лічильник електричної енергії. Крім того, враховуючи, що позов подано до суду 02 травня 2024 року, представник Відповідача вважав, що Позивачем пропущено трирічний строк позовної давності, встановлений законом, який закінчився 08 лютого 2024 року.
У відповіді на відзив яка надійшла до суду 02 грудня 2024 року представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - адвокат Бабич М.М. зазначив, що відзив на позовну заяву та заява про застосування строку позовної давності є необґрунтованими з наступних підстав. У додаткових відомостях до Акту про порушення №К041792 від 12 травня 2020 року зазначено: 0674025909 – Євген. Тобто, представники позивача не проникали на територію та на об`єкт відповідача, не пошкодили замок на щитку, так як відсутні докази звернення Відповідача до правоохоронних органів із відповідними заявами чи повідомленнями, а наявні у справі докази, навпаки, свідчать про допуск представників позивача до перевірки Євгеном, який перебував на об`єкті Відповідача. Крім того, на дату проведення перевірки та складання Акту про порушення № K041792 від 12 травня 2020 року, а також на дату розгляду Акту про порушення та оформлення протоколу засідання комісії, на всій території України діяв карантин, установлений постановами Кабінету Міністрів України у період з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року. Таким чином, перебіг трирічного строку позовної давності, передбаченого статтею 257 ЦК України, був продовжений на весь період дії карантину - з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року, тому відсутні правові підставі для застосування строку позовної давності.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 грудня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином. Надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.
Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи сповіщені належним чином. Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи без їх участі, проти позовних вимог заперечував та просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. 
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Судом встановлено, що відповідно до заяви від 11 січня 2017 року та доданих до заяви документів про право власності на земельну ділянку: кадастровий номер 3222486600:05:001:5192, адреса: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» був укладений договір про користування електричною енергією, встановлено лічильник електричної енергії №10773556. 
Згідно витягу з інтегрованої системи САП Відповідач використовує та сплачує за електричну енергію.
12 травня 2020 року, у відповідності до умов Договору та п. 8.2.5. ПРРЕЕ уповноваженими представниками позивача, у присутності Відповідача було проведено перевірку за адресою: с. Нове, вул. Промислова, 19, про що було складено та підписано Акт про порушення № К041792. Під час проведення перевірки уповноваженими представниками позивача за участю відповідача на місці було виявлено факт порушення п.5.5.5 п.5.5 Розділу 5 ПРРЕЕ, а саме: «Встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується».
Позивач зазначає, що Акт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення, а обставини, викладені у акті про порушення, підтверджують матеріалами фотофіксації під час виявлення порушення. Акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку) від 12 травня 2020 року №066921, у якому зазначено про демонтаж приладу обліку №10773556 та встановлено прилад обліку №02425743 ОСОБА_1 підписав без зауважень, а Акт про порушення №К041792 від 12 травня 2020 року - підписати відмовився.
Відповідно до протоколу №014 від 03 червня 2020 року розгляду акту №К041792 від 12 травня 2020 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії вирішено речові докази до акту про порушення, упаковані в сейф-пакет №UA00101489, направити на проведення експертного дослідження, після отримання висновку повторно запросити споживача на комісію.
Відповідно до висновку судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Пампухи Г.Г. від 01 грудня 2020 року №9609 зазначено, що при підключенні наданого на дослідження пристрою частотного випромінювання, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального кабелю з відгалуженнями) біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії типу NIK 2301 АP3.0000.0.11 зав. №10773556 2019 року випуску, здійснюється високочастотний вплив (545,61МГц) на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії протягом всього періоду впливу.
Згідно з листом від 17 грудня 2020 року позивачем на адресу відповідача був направлений лист №04/530/11165 з висновком експерта №9609 від 01 грудня 2020 року та повідомлено останнього про засідання комісії, призначене на 26 січня 2021 року о 13:30, за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-а.
Відповідно до протоколу №164 від 26 січня 2021 року розгляду акту №К041792 від 12 травня 2020 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у присутності представника відповідача - Кацалапа А.А., вирішено розгляд акту перенести на 08 лютого 2021 року о 10:30.
За результатами засідання 08 лютого 2021 року комісією з розгляду актів про порушення складено протокол №198. За результатами розгляду акта у присутності представника Відповідача за довіреністю Ліпича О.В. комісією прийнято рішення про здійснення нарахування відповідно до п.8.4.10, формула №4 ПРРЕЕ за період 133 дні з 01 січня 2020 року по 12 травня 2020 року.
Повідомлення про оплату вартості необлікованого обсягу електроенергії на підставі Акта про порушення від 12 травня 2020 року № К041792 разом із протоколом Комісії від 08 лютого 2021 року № 198 та розрахунком до Акту про порушення від 12 травня 2020 року № К041792 були направлені ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до листа від 03 березня 2021 року № 04/530/3678. Факт отримання поштового відправлення підтверджується зворотнім повідомленням про вручення з відміткою про вручення «особисто».
Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, ст. 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
Згідно з частинами 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частинами 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначив, що відповідачем порушено його права шляхом самовільного підключення до електромережі без залучення приладу обліку спожитої електроенергії та відповідно несплати грошових коштів за користування електроенергією.
Отже, правовідносини між сторонами виникли у сфері постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу.
Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Положеннями ст. 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
За змістом ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до пункту 2.1.2 Розділу ІІ ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок.
За змістом пункту 2.1.5 Розділу ІІ ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил.
Отже, ОСОБА_1 є власником будинку який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та споживачем електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з особовим рахунком № НОМЕР_1 , відкритим за вищевказаною адресою. Відповідач споживав електричну енергію розподілену ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що підтверджується зміною показників його споживання. У зв`язку з цим між ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та ОСОБА_1 виникло зобов`язання з постачання електроенергії, а також сплати грошових коштів за споживання електроенергії та виконання інших обов`язків, передбачених Договором та ПРРЕЕ для споживача та постачальника послуги. Матеріали справи не містять доказів закінчення строку дії вказаного договору, що дає підстави для висновку про його чинність станом на час виникнення спірних правовідносин.
За змістом пунктів 1, 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Статтею 77 цього Закону визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Такими правопорушеннями є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу:
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
Акт про порушення від 12 травня 2020 року № К041792 про самовільне підключення споживача до електромережі без порушення схеми обліку містить відмітку про відмову ОСОБА_1 підписувати цей акт, водночас підписаний п`ятьма представниками ПрАТ «ДТЕК «Київська обласні електромережі» Бортником А.В., Калінчуком Р.Р., Макаренком В.В. Черненком М.В. та Миколаєнком А.В. Вищевказаними особами не було внесено у відповідну графу зауважень до складеного акту. Відомостей про визнання цього акту недійсним матеріали справи не містять.
Отже, вищевказаний акт про порушення на час розгляду спірних правовідносин є дійсним.
Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання (пункт 8.2.6 ПРРЕЕ).
Судом на підставі матеріалів справи встановлено, що акт про порушення разом з повідомленням про дату, час та місце слухання справи був направлений споживачу ОСОБА_1 , що підтверджується зворотним поштовим повідомленням з відміткою працівника поштового зв`язку «вручено особисто», тобто про розгляд акту споживач був повідомлений належним чином.
У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у п. 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (п. 8.2.6 ПРРЕЕ).
За змістом Протоколу № 198 від 08 лютого 2021 року Комісією з розгляду актів про порушення було встановлено причетність споживача до порушення, а саме: «встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника з метою зміни показів приладу обліку електроенергії, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, приладом обліку не обліковується», акт підлягає розрахунку згідно п.8.4.10, формула 4 ПРРЕЕ, в зв`язку з чим на підставі пункту 8.4.1 ПРРЕЕ оператором системи розподілу було визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Відповідно до розрахунку обсягу та вартості необлікованої електроенергії споживачу ОСОБА_1 було нараховано до сплати грошові кошти за період 01 січня 2020 року по 12 травня 2020 року в розмірі 183266,58 грн. та 36653,32 грн. ПДВ, що разом складає суму у розмірі 219 919,90 грн. Матеріали справи не містять доказів щодо спростування вказаного розрахунку чи заперечень відповідача стосовно розміру нарахованої вартості необлікованого обсягу електроенергії.
Позивачем також, заявлено вимогу про стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 16701,86 грн, інфляційні втрати в розмірі 83624,06 грн.
Частиною 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що за прострочення виконання грошового зобов`язання настає відповідальність у вигляді сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також сплати трьох процентів річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Передбачені вищевказаними нормами законодавства наслідки прострочення виконання боржником грошового зобов`язання у вигляді відшкодування інфляційних втрат та 3% річних, що нараховуються на суму основного боргу не є штрафними санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті та отриманні від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові (постанова Пленуму Вищого господарського суду України від 17 грудня 2013 року №14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» (далі – Постанова)).
Індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція) (п. п. 3.2 п. 3 Постанови).
Перевіривши надані позивачем розрахунки 3 % річних у розмірі 16701,86 грн та інфляційних втрат у розмірі 83624,06 грн, судом встановлено, що такі розрахунки здійснені арифметично вірно та відповідають вимогам статті 625 ЦК України.
Окрім того, судом встановлено, що позивачем згідно рахунку-фактури Незалежного інституту судових експертиз №СФ-3006202 від 30 червня 2020 року за проведення електротехнічного дослідження відповідно платіжного доручення №2009981328 від 09 липня 2020 року сплачено 11609,00 грн., відповідно до рахунку ПрАТ «ДТЕК Київські обласні електромережі» № 617707941 від 28 лютого 2021 року вартість електротехнічного дослідження з ПДВ становить 13930,80 грн. яка підлягає стягненню з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські обласні електромережі» про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до положень ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76, 81, 141, 247, 258, 259, 263, 265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 219919 (двісті дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот дев`ятнадцять) грн. 90 коп. та витрати зі сплати за проведення електротехнічного дослідження у сумі 13930 (тринадцять тисяч дев`ятсот тридцять) грн. 80 коп. 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у розмірі 4846 (чотири тисячі вісімсот сорок шість) грн 00 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Інформація про позивача: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі»: ЄДРПОУ: 23243188, адреса місцезнаходження: 04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1А.
Інформація про відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА