ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ 
АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
^_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2026 року | м. Одеса | Справа № 916/5326/25
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Аленіна О.Ю.
суддів: Принцевської Н.М., Філінюка І.Г.
при секретарі судового засідання: Герасименко Ю.С.

за участю представників учасників справи:
Прокурор - Зубік В.В. 
від ПАТ «УКРАТОМЕНЕРГОБУД» - керівник Єленич А.О.
від Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації - Руденко В.І. в порядку самопредставництва 
від Херсонської обласної державної адміністрації – Макаренко М.В. в порядку самопредставництва

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу
Херсонської обласної прокуратури
на рішення Господарського суду Одеської області від 07.05.2026 (повний текст складено та підписано 18.05.2026, суддя Волков Р.В.)
у справі №916/5326/25
за позовом Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації 
до Приватного акціонерного товариства «УКРАТОМЕНЕРГОБУД» 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Херсонська обласна державна адміністрація 
про розірвання договору

ВСТАНОВИВ
Заступник керівника Херсонської обласної прокуратури (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації (далі - Позивач, Департамент) звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Приватного акціонерного товариства “УКРАТОМЕНЕРГОБУД” (далі - Відповідач, Товариство) про розірвання договору № 1 від 01.03.2021 щодо будівництва шляхопроводу по просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег у м. Херсоні, укладеного між Департаментом та Товариством. 
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання відповідачем, як підрядником, зобов`язань за договором щодо будівництва шляхопроводу, що, як стверджує Прокурор, призводить до погіршення технічного стану об`єкта будівництва. 
Рішенням Господарського суду Одеської області від 07.05.2026 по справі №916/5326/25 у задоволенні позову відмовлено.
В мотивах оскаржуваного рішення місцевий господарський зазначив, що у матеріалах справи відсутній висновок експерта, в якому було би зафіксовано недоліки у виконаних Відповідачем роботах. Без наявності такого висновку посилання Прокурора та Позивача на те, що руйнування дорожнього покриття на об`єкті будівництва сталося в результаті порушення Відповідачем умов Договору є необґрунтованими.
На переконання суду першої інстанції, під час розгляду справи Прокурор та Позивач не довели істотного порушення Відповідачем умов Договору, що свідчить про відсутність підстав для розірвання Договору згідно з ч. 2 ст. 651 ЦК України. При цьому, у позовній заяві Прокурора взагалі відсутнє посилання на ст. 849 ЦК України та не наведено підстав для розірвання договору у порядку цієї статті.
Відтак, виходячи з меж заявлених позовних вимог, підстав позову, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що Прокурором та Позивачем не доведено належними та допустимими доказами порушення Відповідачем істотних умов Договору або ж відступлення від його умов.
Не погодившись із вказаним рішенням, до Південно-західного апеляційного господарського суду звернувся Прокурор з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення господарського суду Одеської області від 07.05.2026 у справі № 916/5326/25 про відмову у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Свої вимоги скаржник обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення винесено судом з порушенням норм матеріального та процесуального права, виходячи з наступного:
- у договірних зобов`язаннях вина підрядника презюмується, якщо ним не буде доведено протилежне. Під час судового розгляду Відповідач не довів належними та допустимими доказами, що зафіксовані Замовником руйнування шляхопроводу сталися не з його вини;
- на даний час будь-які будівельні роботи за договором від не здійснюються, виявлені Департаментом недоліки (дефекти) на об`єкті будівництва не усунуто, зобов`язання щодо збереження об`єкта будівництва не виконуються;
- вищевикладеним обставинам судом в оскаржуваному рішенні належну оцінку не надано та рішення про відмову в задоволенні позовних вимог не мотивовано;
- щодо звільнення ПрАТ «Укратоменергобуд» від відповідальності за невиконання умов договору та наявності форс-мажорних обставин, апелянт вважає, що Відповідачем не підтверджено настання для нього обставин форс-мажорного характеру та повідомлення про них позивача;
- шляхопровід не може використовуватись за призначенням, що свідчить про неможливість отримати очікуване при укладенні Договору, є істотним порушенням договору другою стороною, та відповідно підставою для розірвання Договору.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 22.06.2026 відкрито апеляційне провадження у цій справі та призначено апеляційну скаргу до розгляду на 22.07.2026.
У поданому відзиві на апеляційну скаргу Херсонська обласна державна адміністрація підтримала доводи та вимоги за апеляційною скаргою прокурора. 
Третя особа зазначає, що погоджується з доводами Прокурора викладеними у апеляційній скарзі з приводу істотного порушення договірних зобов`язань Відповідачем за договором щодо будівництва шляхопроводу. Також, на переконання третьої особи, посилання Відповідача на лист ТПП України від 28.02.2022 не свідчить про настання для Відповідача форс-мажорних обставин, а судом першої інстанції в оскаржуваному судовому рішенні вказаним обставинам належної оцінки не надано.
Судом апеляційної інстанції також 15.07.2026 отримано відзив на апеляційну скаргу від ПрАТ «Укратоменергобуд», який надійшов до суду поза межами встановленого ухвалою суду строку (до 13.07.2026).
Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 118 ГПК України).
За змістом частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 119 Господарського процесуального кодексу України).
Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2018 у справі №904/5995/16. 
Суд зазначає, що строк на подання відзиву на апеляційну скаргу встановлюється судом та відповідно до вимог процесуального закону може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, з метою вчинення відповідної процесуальної дії, а не поновлений.
У даному випадку, ухвалою суду про відкриття апеляційного провадження, встановлено строк для подання відзиву до – 13.07.2026.
Дана ухвала була доставлена до електронного кабінету ПрАТ «Укратоменергобуд» 23.06.2026 о 13:00, про що свідчить відповідна довідка від 25.06.2026.
Таким чином, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку (у даному випадку - до 13.07.2026 включно), чи з ініціативи суду, у той час як відповідач звернувся з відзивом на апеляційну скаргу після закінчення цього строку та з заявою про продовження строку на подання відзиву на апеляційну скаргу до суду не звертався. 
Відтак, оскільки з заявою про продовження строків позивач до суду не звертався, Південно-західний апеляційний господарський суд дійшов висновку про залишення відзиву ПрАТ «Укратоменергобуд», без розгляду.
У судовому засіданні Південно-західного апеляційного господарського суду від 22.07.2026 у справі №916/5326/25 оголошено перерву до 10.09.2026.
Під час судового засідання прокурор, представники Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації та Херсонської обласної державної адміністрації підтримали вимоги за апеляційною скаргою та наполягали на її задоволенні. 
Представник відповідача надав пояснення у відповідності до яких не погоджуються із доводами та вимогами апеляційної скарги, просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. 
Відповідно до ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови. 
Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет їх юридичної оцінки Господарським судом Одеської області та проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Як вбачається з наявних матеріалів справи, 01.03.2021 між Департаментом (Замовник) і Товариством (Підрядник) укладено Договір на закупівлю робіт № 1 (далі - Договір від 01.03.2021).
Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Договору від 01.03.2021 Замовник доручає, а Підрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов Договору виконання будівельних робіт, пов`язаних з будівництвом шляхопроводу по просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег у м. Херсоні. Об`єкт будівництва: “Будівництво шляхопроводу по просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег у м. Херсоні” (коригування проекту) за кодом СРУ за ДК 021:2015-45221000-2 - будівництво мостів і тунелів, шахт і метрополітенів (далі - Об`єкт), адреса розташування об`єкта: 73000, просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег, м. Херсон.
Пунктом 2.1 Договору від 01.03.2021 передбачено, що початок та закінчення робіт, зазначених у п. 1.2. Договору визначається календарним графіком виконання робіт (Додаток 2), який є невід`ємною частиною Договору. Початок робіт - не раніше 7 (семи) днів з дня виконання Замовником зобов`язань щодо: передачі проектної документації; передачі дозвільної документації; надання будівельного майданчика та/або фронту робіт.
Пунктами 2.4, 2.5 Договору від 01.03.2021 визначено, що строки виконання робіт можуть змінюватися із внесенням відповідних змін у Договір у разі виникнення обставин, передбачених п. 19 Загальних умов. Замовник може у разі необхідності прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення виконання робіт із внесенням у встановленому порядку змін у Договір, у тому числі до календарного графіка виконання робіт, Договірної ціни, тощо.
Договірна ціна робіт є невід`ємною частиною Договору (Додаток 1), і складає 1 116 392 421,00 грн, у тому числі ПДВ 186 065 403,50 грн. Договірна ціна - тверда (пункти 3.1, 3.2 Договору від 01.03.2021).
Відповідно до п. 4.1. Договорі від 01.03.2021 ризик випадкового знищення або пошкодження об`єкта до його прийняття Замовником несе підрядник, крім випадків виникнення ризику внаслідок обставин, що залежали від замовника. Сторони регулюють свої зобов`язання, пов`язані з цим ризиком, із урахуванням положень Загальних умов.
Згідно з п. 4.2. Договору від 01.03.2021 Підрядник зобов`язаний негайно повідомити Замовника про обставини, що загрожують знищенню або пошкодженню об`єкта будівництва, ризик якого несе Замовник, після одержання повідомлення Замовник повинен надати Підряднику відповідне рішення.
Пунктом 4.3. Договору від 01.03.2021 визначено, що у разі необхідності сторони мають право внести відповідні зміни до умов Договору у зв`язку із появою цих обставин.
Відповідно до п.п. 4.4., 4.5. Договору від 01.03.2021 повідомлення про пошкодження об`єкта будівництва, відповідальність за виникнення якого несе Підрядник, надсилається Замовнику, а Замовник після одержання повідомлення надає Підряднику відповідне рішення. Пошкодження підлягає усуненню Підрядником у строки, узгоджені сторонами, із урахуванням його складності та обсягів. Підрядник повідомляє Замовника про вжиті заходи.
Підрядник забезпечує виконання робіт згідно з календарним графіком, який він надає Замовнику на узгодження під час підписання Договору (п. 9.2. Договору від 01.03.2021).
Підрядник повідомляє Замовника про виникнення обставин, що загрожують виконанню Договору з вини Замовника, з дня їх виникнення. Замовник з дня одержання повідомлення від Підрядника надає йому відповідь щодо прийнятих рішень та намічених заходів (п. 9.3. Договору від 01.03.2021).
Підрядник зобов`язаний надавати Замовнику інформацію, визначену п. 73 Загальних умов. Обсяг інформації повинен бути достатнім для аналізу стану будівництва, виявлення наявних проблем, вжиття Замовником необхідних для їх усунення заходів. Замовник має право запросити необхідну для нього інформацію позачергово (п. 9.4. Договору від 01.03.2021).
Підрядник забезпечує охорону (огородження, освітлення тощо) будівельного майданчика (фронту робіт), можливість доступу до нього Замовника, інших підрядників, субпідрядників, залучених до виконання робіт згідно з умовами Договору, до прийняття закінчених робіт Замовником (п. 9.6. Договору від 01.03.2021).
Інші зобов`язання сторін щодо організації виконання робіт відповідають положенням Загальних умов (п. 9.7. Договору від 01.03.2021).
Контроль Замовника за якістю робіт, матеріалів, устаткування буде здійснюватися згідно з нормативними вимогами та положеннями Загальних умов (пункт 10.1 Договору від 01.03.2021).
Метою контролю за відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам Замовник забезпечує здійснення технічного нагляду за будівництвом у порядку, встановленому законодавством (пункт 10.2 Договору від 01.03.2021).
Метою контролю за відповідністю будівельно-монтажних робіт проектній документації Замовник забезпечує здійснення авторського нагляду протягом усього періоду будівництва шляхом укладення договору з відповідальним розробником проектної документації (генеральним проектувальником). Авторський нагляд під час будівництва об`єктів здійснюється в порядку, встановленому законодавством (пункт 10.3 Договору від 01.03.2021).
Замовник здійснює контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт відповідно до частини першої статті 849 Цивільного кодексу України та у порядку, передбаченому Договором (пункт 10.4 Договору від 01.03.2021).
Пунктом 10.6 Договору від 01.03.2021 встановлено, що Підрядник зобов`язаний усувати недоліки у виконаних роботах, матеріалах, устаткуванні, виявлених Замовником, відповідними державними органами, авторським наглядом в строки, визначені актами перевірок, вказівок та приписів, та інформувати Замовника про це в інформації, передбаченій п. 9.4. Договору.
Згідно з пунктом 11.1 Договору від 01.03.2021, фінансування робіт (будівництва об`єкта) у 2021 році складає 55 590 426,28 грн., у тому числі ПДВ - 9 265 071,05 грн. та здійснюється за рахунок: коштів спеціального фонду - 55 590 426,28 грн., у тому числі ПДВ - 9 265 071,05 грн. 
Пунктом 11.2 Договору від 01.03.2021 встановлено, що зобов`язання сторін щодо фінансування визначаються положеннями Загальних умов та планом фінансування робіт, який є невід`ємною частиною Договору (Додаток 3).
Пунктом 12.1 Договору від 01.03.2021 визначено, що розрахунки за виконані роботи здійснюється із урахуванням положень Загальних умов на підставі акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) (далі - Акт) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) (далі - Довідка). Замовник протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту отримання від Підрядника актів та довідок форми КБ-2в та КБ-3 підписує вказані акти та довідки, та проводить розрахунки за виконані роботи, або надає мотивовану відмову від підписання зазначених актів. У випадку відсутності мотивованої відмови Замовника від підписання актів приймання виконаних будівельних робіт та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат протягом 5 (п`яти) робочих днів, вказані акти та довідки вважаються підписаними та підлягають оплаті зі сторони Замовника у строк, передбачений підпунктом 12.7. пункту 12 Договору.
Згідно з п.п. 12.2.-12.4. Договорі від 01.03.2021 Підрядник визначає обсяги та вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, готує Акт і Довідку і подає їх разом з виконавчою документацією для підписання Замовнику. Замовник підписує подані Підрядником документи, що підтверджують виконання робіт або обґрунтовує причини відмови їх підписання. Вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, визначається в межах вартості робіт, передбачених договірною ціною, із урахуванням виконаних обсягів робіт та їх вартості за одиницю виміру.
Замовник здійснює оплату виконаних робіт за Договором протягом 5 (п`яти) робочих днів після підписання Акту та Довідки, при наявності бюджетного фінансування. Всі виплати здійснюються після отримання Замовником відповідних бюджетних призначень. У разі затримки бюджетного фінансування та/або нездійснення платежів не з вини Замовника, оплата за виконані роботи здійснюється протягом 10 (десяти) банківських днів з дати отримання Замовником відповідного бюджетного фінансування та/або можливості здійснити платежі. У разі зміни бюджетного фінансування Замовника, він письмово повідомляє про це Підрядника (пункт 12.7 Договору від 01.03.2021). 
Приймання-передача закінчених робіт здійснюється відповідно до вимог Загальних умов та інших нормативних актів, які регламентують прийняття закінчених об`єктів в експлуатацію (пункт 13.1 Договору від 01.03.2021). 
Пунктом 13.2 Договору від 01.03.2021 визначено, що недоліки у виконаних роботах, виявлені в процесі приймання-передачі закінчених робіт, які виникли з вини Підрядника, повинні бути усунуті Підрядником протягом строків, визначених Замовником. Якщо Підрядник не бажає чи не може усунути ці недоліки, Замовник може попередити Підрядника про порушення ним своїх зобов`язань і, якщо Підрядник без затримки не вживе необхідних заходів для виправлення ситуації, може усунути недоліки своїми силами або із залученням третіх осіб за рахунок Підрядника.
Відповідно до п. 14.3 Договору від 01.03.2021 у разі виявлення протягом гарантійних строків у закінчених роботах недоліків (дефектів) Замовник після їх виявлення повідомляє про це Генпідрядника і запрошує його для складання акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Якщо Підрядник не з`явиться без поважних причин у визначений у запрошенні строк, Замовник має право залучити до складання акта незалежних експертів, повідомивши про це Підрядника. Акт, складений без участі Підрядника, надсилається йому для виконання.
Пунктом 14.4. Договору від 01.03.2021 визначено, що Підрядник зобов`язаний за свій рахунок усунути залежні від нього недоліки (дефекти) в строки та в порядку, визначені в акті, про їх усунення повідомити Замовника. Якщо Підрядник не забезпечить виконання цієї вимоги або порушує строки її виконання, Замовник має право прийняти рішення, попередньо повідомивши про ного Підрядника, про усунення недоліків (дефектів) власними силами або із залученням третіх осіб із відшкодуванням витрат та одержаних збитків за рахунок Підрядника. 
Підпунктами 15.1.9., 15.1.10. п. 15.1. Договору від 01.03.2021 передбачено, що Підрядник зобов`язаний своєчасно усувати недоліки робіт, допущені з його вини, та інформувати в установленому порядку Замовника про хід виконання зобов`язань за Договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення. 
Згідно з підпунктом 15.4.1 пункту 15.4 Договору від 01.03.2021, Замовник має право відмовитися від прийняття закінчених робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх (його) використання відповідно до мети, зазначеної у проектній документації та Договорі, і не можуть бути усунені Підрядником, Замовником або третьою особою. 
Замовник має право здійснювати у будь-який час, не втручаючись у господарську діяльність Підрядника (субпідрядника), технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт. Вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених Підрядником порушень (підпункти 15.4.2, 15.4.5 пункту 15.4 Договору від 01.03.2021).
Підпунктом 15.4.6 пункту 15.4 Договору від 01.03.2021 встановлено право Замовника відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків, якщо Підрядник своєчасно не розпочав роботи або виконує їх настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений договором підряду, стає неможливим.
Згідно з пп. 15.4.7. п. 15.4. Договору від 01.03.2021 визначено право Замовника ініціювати внесення змін у Договір, вимагати розірвання Договору та відшкодування збитків за наявності істотних порушень Підрядником умов Договору.
Відповідно до підпункту 16.5.1 пункту 16.5 Договору від 01.03.2021, за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, передбачених цим договором, Замовником можуть застосовуватися такі оперативно-господарські санкції: одностороння відмова від виконання свого зобов`язання управненою стороною, із звільненням її від відповідальності за це – у разі порушення зобов`язання другою стороною; відмова від оплати за зобов`язанням, яке виконане неналежним чином; відмова від встановлення на майбутнє будь-яких господарських відносин із стороною, яка порушує зобов`язання; одностороння відмова від цього договору у повному обсязі або частково (розірвання договору).
Підпунктом 16.5.1.2 підпункту 16.5.1 пункту 16.5 Договору від 01.03.2021 передбачено, що за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, передбачених цим договором, Замовником можуть застосовуватися така оперативно-господарська санкція: Відмова від встановлення на майбутнє будь-яких господарських відносин із Стороною, яка порушує зобов`язання може застосовуватися Замовником до Підрядника за невиконання Підрядником будь-якого одного чи одночасно кількох зобов`язань, передбачених умовами цього Договору в будь-який спосіб (порушення порядку та строків ’ виконання робіт, якості робіт, порушення порядку та строків передачі первинних та інших документів, тощо). Замовник має право в будь-який час як протягом строку дії цього Договору, так і протягом одного року після спливу строку дії цього договору, застосувати до Підрядника оперативно-господарську санкцію у формі відмови від встановлення на майбутнє будь-яких господарських відносин.
Відповідно до підпункту 16.5.1.3 підпункту 16.5.1 пункту 16.5 Договору від 01.03.2021, одностороння відмова від цього Договору у повному обсязі або частково (розірвання Договору) може застосовуватися Замовником у разі невиконання або неналежного виконання Підрядником зобов`язань, передбачених цим Договором в будь- який спосіб (порушення порядку та строків виконання робіт, якості робіт, порушення порядку та строків передачі первинних та інших документів тощо).
Згідно з підпунктом 16.5.6 пункту 16.5 Договору від 01.03.2021, у разі застосування оперативно-господарської санкції, цей договір вважається розірваним через 5 (п`ять) календарних днів з дня направлення управненою стороною письмового повідомлення, незалежно від того чи отримано таке письмове повідомлення іншою стороною.
Зміна або розірвання Договору будуть здійснюватися із урахуванням положень Загальних умов (п. 17.1. Договору від 01.03.2021).
Відповідно до п. 17.4. Договору Замовник має право в односторонньому порядку розірвати Договір, надіславши повідомлення Підряднику, у разі:
- прийняття рішення про припинення будівництва, в тому числі шляхом консервації або ліквідації незавершеного будівництва;
- якщо Підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом семи днів з дня, коли він повинен згідно з Договором розпочати їх виконання;
- якщо Підрядник не береться своєчасно за виконання Договору або виконує роботу настільки повільно, що закінчення її у визначений строк стає явно неможливим;
- Підрядник виконав роботи з істотними недоліками і не забезпечив їх усунення у визначений Замовником строк;
- Підрядник допустив недоліки (дефекти), які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в Договору мети та не можуть бути усунені Підрядником.
Пунктом 18.2 Договору від 01.03.2021 встановлено, що він набуває чинності з моменту його укладення, у частині зобов`язань щодо додаткових робіт діє до 30.12.2022, у інших частинах до повного виконання сторонами своїх зобов`язань по договору. 
Відповідно до п. 19.1. Договору від 01.03.2021 сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за цим Договором, якщо це невиконання сталося внаслідок обставин непереборної сили, що виникли після укладення Договору внаслідок подій надзвичайного характеру, які сторона не могла ні передбачити, ні запобігти їм розумними заходами (форс-мажор).
Згідно з п. 19.2. Договору від 01.03.2021 при настанні і припиненні вказаних у підпункті 18.1. пункту 18 цього Договору обставин сторона, яка довідалася або повинна була довідатися про цей факт, повідомляє іншу сторону протягом трьох діб, додавши відповідне підтвердження (свідоцтво, видане ТПП, є достатнім підтвердженням наявності і тривалості дії непереборної сили).
За відсутності своєчасного повідомлення винна сторона зобов`язана відшкодувати іншій стороні збитки, заподіяні іншій стороні неповідомленням або невчасним повідомленням про настання обставин непереборної сили (п. 19.3. Договору від 01.03.2021).
Настання форс-мажорних обставин збільшує термін виконання Договору на період їх дії (п. 19.4. Договору від 01.03.2021).
У пункті 21 Договору від 01.03.2021 визначено, що додатками до нього є: Додаток 1 - Договірна ціна; Додаток 2 - Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 - План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Договору від 01.03.2021 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по 30.12.2022.
Відповідно до Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Договору від 01.03.2021 було заплановано фінансування у березні 2021 року у розмірі 55 590 426,28 грн.
19.03.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 1 до Договору від 01.03.2021, якою внесено зміни до Додатку № 3 - План фінансування робіт зазначеного Договору та викладено його у редакції згідно Додатку до цієї Додаткової угоди. 
Відповідно до Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Договору від 01.03.2021, в редакції Додаткової угоди від 19.03.2021 № 1, заплановано наступне фінансування: 40 000 000,00 грн. – І квартал 2021р.; 10 000 000,00 грн. – ІІ квартал 2021р.; 5 000 000,00 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 590 426,28 грн. – ІV квартал 2021р.; 300 000 000,00 грн. – І квартал 2022р.; 300 000 000,00 грн. – ІІ квартал 2022р.; 300 000 000,00 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 160 801 994,72 грн. - ІV квартал 2022р.
19.03.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 2 до Договору від 01.03.2021.
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 19.03.2021 № 2 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 84 477 571,59 грн, у тому числі кошти спеціального фонду - 54 477 571,59 грн, в тому числі ПДВ 9 079 595,27 грн, кошти субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн”.
Також, Додатковою угодою від 19.03.2021 № 2 внесено зміни до пункту 22.2 Договору від 01.03.2021 щодо реквізитів Замовника.
До Додаткової угоди від 19.03.2021 № 2 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 19.03.2021 № 2 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду травня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 19.03.2021 № 2, заплановане наступне фінансування: березень 2021 року – 84 477 571,59 грн. 
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 19.03.2021 № 2, заплановане наступне фінансування: 84 477 571,59 грн. – І квартал 2021р.; 257 978 712,35 грн. – І квартал 2022р.; 257 978 712,35 грн. – ІІ квартал 2022р.; 257 978 712,35 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 257 978 712,36 грн. - ІV квартал 2022р.
14.05.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 3 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 14.05.2021 № 3 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 144 477 571,59 грн, у тому числі кошти спеціального фонду - 54 477 571,59 грн, в тому числі ПДВ 24 079 595,27 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 54 477 571,59 грн у тому числі ПДВ 9 079 595,27 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 90 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 14.05.2021 № 3 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 14.05.2021 № 3 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду липня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 14.05.2021 № 3, заплановане наступне фінансування: квітень 2021 року – 64 599 175,93 грн.; травень 2021 року – 72 878 395,66 грн.; червень 2021 року – 5 000 000,00 грн.; липень 2021 року – 5 000 000,00 грн.
17.05.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 4 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно із пунктом 1 Додаткової угоди від 17.05.2021 № 4 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 179 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 29 883 970,79 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 89 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 14 883 970,79 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 90 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 15 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 17.05.2021 № 4 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 17.05.2021 № 4 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду липня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 17.05.2021 № 4, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 64 599 175,93 грн.; травень – 102 704 468,79 грн.; червень – 10 000 000,00 грн.; липень – 5 000 000,00 грн. 
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 17.05.2021 № 4, заплановане наступне фінансування: 174 303 824,72 грн. грн. – ІІ квартал 2021р.; 5 000 000,00 грн. – ІІІ квартал 2021 року; 234 272 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 234 272 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 234 272 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 234 272 149,07 грн. - ІV квартал 2022р.
30.06.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 5 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 30.06.2021 № 5 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 529 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 88 217 304,12 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 439 303 824,72 грн (чотириста тридцять дев`ять мільйонів триста три тисячі вісімсот двадцять чотири гривні 72 копійки) у тому числі ПДВ 73 217 304,12 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 90 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 15 000 000,00 грн”. 
Також, Додатковою угодою від 30.06.2021 № 5 внесено зміни до пункту 22.2 Договору від 01.03.2021 щодо реквізитів Замовника.
До Додаткової угоди від 30.06.2021 № 5 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 5 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 5, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 204 113 012,41 грн.; серпень – 42 000 000,00 грн.; вересень – 84 000 000,00 грн.; жовтень – 80 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 5, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 330 113 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 80 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 146 722 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
30.06.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 6 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 30.06.2021 № 6 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 469 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 78 217 304,12 грн та здійснюється за рахунок;
коштів спеціального фонду - 439 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 73 217 304,12 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 30.06.2021 № 6 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту) до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 6 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 6, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 144 113 012,41 грн.; серпень – 42 000 000,00 грн.; вересень – 84 000 000,00 грн.; жовтень – 80 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 30.06.2021 № 6, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 270 113 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 80 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 226 722 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
07.07.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 7 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 07.07.2021 № 7 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 459 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 76 550 637,45 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 429 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 71 550 637,45 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 07.07.2021 № 7 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 07.07.2021 № 7 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по другу декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 07.07.2021 № 7, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 144 113 012,41 грн.; серпень – 42 000 000,00 грн.; вересень – 84 000 000,00 грн.; жовтень – 70 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 07.07.2021 № 7, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 270 113 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 70 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 236 722 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
09.08.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 8 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 09.08.2021 № 8 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 454 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 75 717 304,12 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 424 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 70 717 304,12 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 09.08.2021 № 8 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 09.08.2021 № 8 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по другу декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 09.08.2021 № 8, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 135 773 987,00 грн.; серпень – 107 514 261,36 грн.; вересень – 51 864 764,05 грн.; жовтень – 40 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 09.08.2021 № 8, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 295 113 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 40 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 221 722 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
18.08.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 9 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 18.08.2021 № 9 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 448 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 74 717 304,12 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 418 303 824,72 грн у тому числі ПДВ 69 717 304,12 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 18.08.2021 № 9 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту) до Додаткової угоди від 18.08.2021 № 9 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по другу декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 18.08.2021 № 9, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 135 773 987,00 грн.; серпень – 142 514 261,36 грн.; вересень – 35 864 764,05 грн.; жовтень – 15 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 18.08.2021 № 9, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 314 113 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 15 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 227 722 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
21.09.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 10 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 21.09.2021 № 10 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 444 803 824,72 грн у тому числі ПДВ 74 133 970,79 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 414 803 824,72 грн у тому числі ПДВ 69 133 970,79 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 21.09.2021 № 10 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту) до Додаткової угоди від 21.09.2021 № 10 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по другу декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 21.09.2021 № 10, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 135 773 987,00 грн.; серпень – 39 706 325,41 грн.; вересень – 135 172 700,05 грн.; жовтень – 15 500 000,00 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 21.09.2021 № 10, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 310 613 012,41 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 15 500 000,00 грн. – IV квартал 2021р.; 231 272 149,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
20.12.2021 між Департаментом інфраструктури ХОДА і АТ “Укратоменергобуд” укладено Додаткову угоду № 12 до Договору від 01.03.2021. 
Згідно з пунктом 1 Додаткової угоди від 20.12.2021 № 12 сторони за Договором від 01.03.2021 домовилися внести зміни до пункту 11.1 зазначеного Договору та викласти його у наступній редакції:
“Обсяг фінансування об`єкту будівництва у 2021 році становить 445 883 824,72 грн у тому числі ПДВ 74 313 970,79 грн та здійснюється за рахунок:
коштів спеціального фонду - 415 883 824,72 грн у тому числі ПДВ 69 313 970,79 грн;
коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам - 30 000 000,00 грн, у тому числі ПДВ 5 000 000,00 грн”.
До Додаткової угоди від 20.12.2021 № 12 додані: Додаток 1 – Договірна ціна; Додаток 2 – Календарний графік виконання робіт; Додаток 3 – План фінансування робіт; Додаток 4 – План фінансування робіт.
Як вбачається з Додатку № 2 “Календарний план Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту) до Додаткової угоди від 20.12.2021 № 12 виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду грудня 2021 року. 
У Додатку № 3 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 20.12.2021 № 12, заплановане наступне фінансування у 2021 році: квітень – 61 599 175,93 грн., травень – 30 958 657,81 грн., червень – 26 132 978,57 грн.; липень – 135 773 987,00 грн.; серпень – 39 706 325,41 грн.; вересень – 135 172 700,05 грн.; жовтень – 55 061 213,02 грн.; грудень – 17 334 004,41 грн.
Відповідно до Додатку № 4 “План фінансування робіт по об`єкту: “Будівництво шляхопроводу по проспекту Адмірала Сенявіна – вул. Залаегерсег у м. Херсоні (коригування проекту)” до Додаткової угоди від 20.12.2021 № 12, заплановане наступне фінансування: 118 690 812,31 грн. – ІІ квартал 2021р.; 254 797 794,98 грн. – ІІІ квартал 2021р.; 72 395 217,43 грн. – IV квартал 2021р.; 230 192 152,07 грн. – І квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІІІ квартал 2022р.; 146 722 149,07 грн. – ІV квартал 2022р.
У матеріалах справи наявні Акти приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), підписані представниками сторін із проставленням їх печаток, а саме:
- за вересень 2021 року на загальну суму 83 156 269,12 грн.: 13 340 011,19 грн. - № 49; 3 481 424,32 грн. - № 50; 9 645 488,40 грн. - № 51; 1 075 139,40 грн. - № 52; 47 306 213,28 грн. - № 53; 3 745 710,32 грн. - № 54; 748 566,55 грн. - № 55; 3 813 715,66 грн. - № 56 (т. 3 а.с. 56-100).
- за жовтень 2021 року на загальну суму 19 755 819,12 грн.: 8 893 329,62 грн. - № 57; 680 289,23 грн. - № 58; 336 861,37 грн. - № 59; 126 991,58 грн. – 60; 2 210 008,62 грн. – 61; 46 326,48 грн. - № 62; 2 895 550,01 грн. - № 63; 552 886,40 грн. - № 64; 4 013 575,81 грн. - № 65 (т. 3 а.с. 8-51, 53-55);
- за грудень 2021 року на загальну суму 71 812 332,94 грн.: 5 392 514,74 грн. - № 66; 8 390 823,49 грн. - № 67; 95 508,85 грн. - № 68; 2 219 401,79 грн. - № 69; 191 375,42 грн. - № 70; 1 170 123,54 грн. - № 71; 567 426,76 грн. - № 72; 4 177 714,75 грн. - № 73; 4 992 770,10 грн. - № 74; 422 465,50 грн. - № 75; 122 326,86 грн. - № 76; 3 305 615,06 грн. - № 77; 1 051 705,60 грн. - № 78; 8 889 167,22 грн. - № 79; 1 140 543,30 грн. - № 80; 659 935,64 грн. - № 81; 1 541 562,32 грн. - № 82; 1 278 804,55 грн. - № 83 (т. 2 а.с. 147-215; т. 3 а.с. 1-6).
Як свідчать матеріали справи, восени 2023 року Департамент виявив руйнування асфальтобетонного покриття проїзної частини на об`єкті будівництва внаслідок просідання насипу під опорною стінкою споруди.
В подальшому, Департамент листувався з Державним підприємством "Національний інститут розвитку інфраструктури" (ДП "НІРІ"), Товариством з обмеженою відповідальністю "ІК-ПРОЕКТ" та з Товариством з обмеженою відповідальністю "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" щодо виявленого пошкодження дорожнього покриття, його причин та шляхів усунення.
Так, листом від 28.03.2024 № 02-186/0/24/314 Департамент просив ТОВ "ІК-ПРОЕКТ" надати висновки щодо можливих причин руйнування дорожнього покриття та рекомендації щодо їх локалізації.
ТОВ "ІК-ПРОЕКТ" листом від 02.04.2024 № 02/04-01 запропонувало Департаменту залучити незалежну експертну організацію для обстеження, отримання висновку щодо причин руйнування та рекомендацій по їх усуненню.
Листом від 28.03.2024 № 02-185/0/24/314 Департамент просив ТОВ "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" надати висновки щодо можливих причин руйнування покриття проїзної частини та рекомендації щодо їх усунення.
ТОВ "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" листом від 09.04.2024 № 0409/1 проінформував, що причиною руйнування може бути незавершене будівництво даного з`їзду, а більш детально причини руйнування можливо визначити після виконання обстеження несучих конструкцій та земляного полотна даного з`їзду спеціалізованою організацією.
Листом від 28.03.2024 № 02-187/0/24/314 Департамент просив ТОВ "НІРІ" надати висновки щодо можливих причин руйнування дорожнього покриття та рекомендації щодо їх локалізації.
ТОВ "НІРІ" листом від 25.04.2024 № 194-16-462 повідомило Департамент про неможливість достеменно встановити причини зафіксованих руйнувань, з огляду на ймовірність існування низки детермінантів таких причин. Вказаним листом Департаменту було рекомендовано провести детальне фахове обстеження наявних конструкцій підпірної стінки, інженерно-геологічні вишукування, аналіз проектної документації, за результатами яких прийняти рішення щодо можливих варіантів відновлення підпірної стінки, насипу земляного полотна та дорожнього одягу.
У квітні 2024 року на розгляд Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Херсонської обласної державної адміністрації винесено питання щодо закриття руху автотранспорту на ділянці першого пускового комплексу незавершеного будівництва шляхопроводу по просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег у м. Херсоні для подальшого уникнення небезпекової ситуації.
Рішенням Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Херсонської обласної державної адміністрації, оформленим протоколом № 1 від 18.04.2024, закрито з 01.05.2024 рух автотранспорту на ділянці першого пускового комплексу незавершеного будівництва шляхопроводу.
Листом від 24.06.2024 № 02-430/0/24/314 Департамент просив ДП "НІРІ" розглянути можливість проведення обстеження об`єкта та визначити орієнтовну вартість проведення робіт.
ДП "НІРІ" листом від 24.07.2024 № 19.2-15-868 надало комерційну пропозицію на послуги з огляду з`їзду, що зазнав руйнувань, та з надання рекомендацій щодо усунення руйнувань.
Листом від 25.02.2025 № 25/02/2025-1 Товариство, покликаючись на те, що з 24.02.2022 виконання договору є фактично неможливим через дію обставин непереборної сили, просило Департамент продовжити дію договору у порядку, передбаченому п. 17.2. договору. В додаток до вказаного листа Товариство надало проект додаткової угоди до договору (щодо продовження дії договору в частині зобов`язань з виконання робіт) та лист ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 щодо засвідчення форс-мажорних обставин.
В листі від 11.03.2025 № 03-140/0/25/314, який адресовано Товариству, Департамент, посилаючись на обставини повномасштабного вторгнення військ РФ на територію України з 24.02.2022, перебування м. Херсон у зоні активних бойових дій та під постійними обстрілами, указав на неможливість проведення подальшого будівництва шляхопроводу та на відсутність субвенцій з державного бюджету для забезпечення видатків на будівництво.
Звертаючись із даним позовом до суду першої інстанції прокурор послався на істотне порушення Товариством умов Договору від 01.03.2021, установлення Департаментом дефектів у виконаних Товариством підрядних роботах, що призвели до часткового руйнування об`єкта будівництва, неодноразові інформування Товариства про виявлені недоліки та руйнування, невжиття останнім жодних дій, спрямованих на фіксування недоліків та їх усунення, та невиконання обов`язків щодо вжиття заходів, спрямованих на недопущення випадкового знищення або пошкодження об`єкта будівництва (фактичні підстави).
Приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відмовив у їх задоволенні у повному обсязі.
Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду дослідивши наявні матеріали справи, доводи та вимоги учасників справи, дійшла наступних висновків.
Першочергово, судова колегія вирішує питання щодо наявності/відсутності підстав для захисту прокурором інтересів держави у даному спорі.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Тобто зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.
Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частини третя і п`ята стаття 53 Господарського процесуального кодексу України встановлюють, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
У положеннях частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України “Про прокуратуру” прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі №915/478/18, від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, від 18.03.2020 у справі №553/2759/18, від 06.07.2021 у справі №911/2169/20, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц, від 20.07.2022 у справі №910/5201/19, від 05.10.2022 у справах №923/199/21 та №922/1830/19).
Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц, від 20.07.2022 у справі №910/5201/19, від 05.10.2022 у справах №923/199/21 та №922/1830/19).
Тобто під час розгляду справи в суді фактично стороною у спорі є держава, навіть якщо прокурор визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц, від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 та №922/1830/19).
У постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Водночас невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо про причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Розпорядженням начальника Адміністрації від 11.07.2025 № 348 затверджено Положення про Департамент (далі - Положення).
Відповідно до пунктів 1, 4-5 Положення Департамент є юридичною особою публічного права, входить до складу Адміністрації і в межах Херсонської області забезпечує виконання покладених на нього завдань. Основними завданнями Департаменту є забезпечення реалізації державної політики в галузі транспорту, дорожній галузі, а також розробка основних напрямків їх розвитку на території області.
Пунктом 5 Положення визначено, що Департамент відповідно до визначених галузевих повноважень виконує такі завдання: організовує виконання Конституції і законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади та здійснює контроль за їх реалізацією, забезпечує у межах своїх повноважень захист прав і законних інтересів, фізичних та юридичних осіб, здійснює державний контроль за дотриманням підприємствами, установами та організаціями правил, норм, стандартів у межах визначених повноважень, забезпечує ефективне і цільове використання відповідних бюджетних коштів.
Відповідно до п. 6.2 Положення у сфері управління автомобільними дорогами загального користування місцевого значення Департамент забезпечує фінансування та розвиток мережі автомобільних доріг загального користування місцевого значення, здійснює контроль за умовами виконання контрактів, договорів та угод з будівництва, реконструкції, ремонту та утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення, мостів та інших штучних споруд.
Як вбачається з наявних матеріалів справи, листом від 31.07.2025 № 15/2-111ВИХ-25 Прокурор, проінформувавши Адміністрацію про обставини виконання укладеного між Департаментом та Товариством договору від 01.03.2021, просив надати інформацію щодо установлених після 24.02.2022 пошкоджень або руйнування об`єкта та визначеної вартості для їх усунення, щодо повідомлення Департаментом підрядника про виявлені пошкодження або руйнування шляхопроводу та необхідності їх усунення, щодо повідомлення Товариства на адресу Департаменту або Адміністрації про неможливість виконувати зобов`язання за договором внаслідок настання обставин непереборної сили, щодо доцільності подальшого виконання договору та щодо вжитих заходів з метою захисту державних інтересів.
Листом від 14.08.2025 № 01-01-66-8901/0/25/47 Адміністрація на запит Прокурора повідомила, зокрема, таке:
- починаючи з 15.06.2023 між Товариством та Департаментом проводилося листування щодо обстеження об`єкта будівництва, в той час як попередні обстеження неможливо було провести через відсутність обстеження перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів;
- 04.09.2023 на адресу Товариства направлено лист із фотофіксацією руйнування асфальтобетонного покриття проїзної частини в районі з`їзду на Бериславське шосе внаслідок просідання насипу під опорною стінкою споруди та запрошення на спільну перевірку з метою складання акта про порядок та строки усунення виявлених недоліків;
- 04.10.2023, після обстеження об`єкта вибухотехнічною службою, проведена повторна фотофіксація шляхопроводу, яку, разом з актом перевірки, 07.12.2023 направлено на адресу Товариства для вирішення питання щодо повторного проведення спільного обстеження об`єкта;
- у зв`язку із безпековою ситуацією та неможливістю провести комісійний огляд на об`єкті шляхопроводу, після проведення усіх можливих заходів, вирішено закрити рух на ділянці першого пускового комплексу незавершеного будівництва об`єкта шляхопроводу у зв`язку із аварійною ситуацією, що створює небезпеку для руху транспорту, та вимушеною зупинкою будівництва;
- 18.04.2024 регіональною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Херсонської обласної державної адміністрації вирішено закрити з 01.05.2024 рух автотранспорту на ділянці першого пускового комплексу незавершеного будівництва шляхопроводу;
- 26.02.2025 на адресу Департаменту надійшов лист від Товариства щодо продовження дії договірних відносин на підставі п. 17.2. договору;
- 11.03.2025 на адресу Товариства направлено повідомлення про неможливість проведення подальшого будівництва шляхопроводу, відсутність видатків на його будівництво та неможливість продовження дії договору;
- станом на 13.08.2025 жодною бюджетною програмою не передбачено фінансування будівництва об`єкта.
Листом від 29.08.2025 № 15/2-130ВИХ-25 Прокурор просив Адміністрацію, зокрема, повідомити про вжиті заходи щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.
У відповідь на вказаний лист Адміністрація листом від 09.09.2025 № 01-01-66-9885/0/25/47 повідомила про те, що заходи щодо захисту державних інтересів на даний час не вживались.
На виконання вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Прокурор відповідним листом від 08.12.2025 № 15/2-7709ВИХ-25 повідомив Адміністрацію та Департамент про пред`явлення до Господарського суду Одеської області позову щодо захисту державних інтересів у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, внаслідок не здійснення позивачем належних заходів протягом розумного строку після того, як їм стало відомо про можливе порушення інтересів держави, свідчить про його бездіяльність. За наведених обставин Прокурор правомірно звернувся з позовом до суду в інтересах держави в особі позивача.
Щодо суті заявлених позовних вимог, колегія суддів зазначає таке. 
Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
Вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.
Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист – це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.
Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).
Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.
Чинне законодавство визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.
Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.
Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.
Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захисту цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.
Враховуючи вищевикладене, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно з приписами статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, у тому числі і з договорів.
За умовами частини першої статті 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 Цивільного кодексу України).
За своєю правовою природою укладений сторонами Договір від 01.03.2021 є договором підряду.
Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Згідно з ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.
За приписами ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.
Частиною 1 ст. 849 ЦК України визначено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.
Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (ч. 2 ст. 849 ЦК України).
Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника(ч. 3 ст. 849 ЦК України).
Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору(ч. 4 ст. 849 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.
Згідно з ч. 2 цієї ж статті за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Частинами 1, 2 ст. 853 ЦК України унормовано, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).
За ч. 3 ст. 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.
Відповідно до ч. 4 ст. 853 ЦК України у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.
Згідно з ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.
За ч. 1 ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.
Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків (ч. 3 ст. 858 ЦК України).
Відповідно до ст. 859 ЦК України якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.
Як вже було вказано вище, за умовами оспорюваного прокурором Договору Департамент доручив, а Товариство зобов`язалось виконати будівельні роботи, пов`язані з будівництвом шляхопроводу по просп. Адмірала Сенявіна - вул. Залаегерсег у м. Херсоні.
Початок та закінчення робіт, відповідно до п. 2.1 Договору від 01.03.2021, визначається календарним графіком виконання робіт.
Після укладення Договору від 01.03.2021, між сторонами було підписано низку додаткових угод, якими вносилися зміни до обсягів фінансування та, відповідно, до додатків 1-4 до договору, таких як: договірна ціна, календарний графік виконання робіт, план фінансування робіт, план фінансування по рокам.
Згідно з календарним графіком виконання робіт (в редакції останньої наявної у матеріалах справи додаткової угоди № 12 від 20.12.2021), виконання робіт планувалось у період з 01.03.2021 по третю декаду грудня 2021 року.
У матеріалах справи наявні Акти приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), підписані представниками сторін із проставленням їхніх печаток, а саме:
- за вересень 2021 року на загальну суму 83 156 269,12 грн.: 13 340 011,19 грн. - № 49; 3 481 424,32 грн. - № 50; 9 645 488,40 грн. - № 51; 1 075 139,40 грн. - № 52; 47 306 213,28 грн. - № 53; 3 745 710,32 грн. - № 54; 748 566,55 грн. - № 55; 3 813 715,66 грн. - № 56 (т. 3 а.с. 56-100).
- за жовтень 2021 року на загальну суму 19 755 819,12 грн.: 8 893 329,62 грн. - № 57; 680 289,23 грн. - № 58; 336 861,37 грн. - № 59; 126 991,58 грн. – 60; 2 210 008,62 грн. – 61; 46 326,48 грн. - № 62; 2 895 550,01 грн. - № 63; 552 886,40 грн. - № 64; 4 013 575,81 грн. - № 65 (т. 3 а.с. 8-51, 53-55);
- за грудень 2021 року на загальну суму 71 812 332,94 грн.: 5 392 514,74 грн. - № 66; 8 390 823,49 грн. - № 67; 95 508,85 грн. - № 68; 2 219 401,79 грн. - № 69; 191 375,42 грн. - № 70; 1 170 123,54 грн. - № 71; 567 426,76 грн. - № 72; 4 177 714,75 грн. - № 73; 4 992 770,10 грн. - № 74; 422 465,50 грн. - № 75; 122 326,86 грн. - № 76; 3 305 615,06 грн. - № 77; 1 051 705,60 грн. - № 78; 8 889 167,22 грн. - № 79; 1 140 543,30 грн. - № 80; 659 935,64 грн. - № 81; 1 541 562,32 грн. - № 82; 1 278 804,55 грн. - № 83 (т. 2 а.с. 147-215; т. 3 а.с. 1-6).
Відповідно, наявні матеріалами справи свідчать про те, що Товариство передало частину виконаних за Договором робіт Департаменту за вищевказаними актами приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в, які підписані представниками сторін без заперечень та зауважень.
В свою чергу, позивач вважає, що спірний договір має бути розірвано в судовому порядку через неналежне виконання відповідачем його умов, що призводить до погіршення технічного стану об`єкта будівництва.
Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Підстави для зміни або розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України і за загальним правилом, викладеним в частині першій цієї статті, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. 
Про зміну або розірвання договору в порядку частини першої статті 651 ЦК України сторони вправі домовитися в будь-який час на свій розсуд (крім випадків, обумовлених законодавчо). 
Разом з тим, законодавець передбачає випадки, коли розгляд питання про внесення змін до договору чи про його розірвання передається на вирішення суду за ініціативою однієї із сторін. 
Так, за частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Зміна умов договору (чи його розірвання) в судовому порядку з причин істотного порушення договору є правовим наслідком порушення зобов`язання іншою стороною договору у відповідності до пункту 2 частини першої статті 611 ЦК України, тобто, способом реагування та захисту права від порушення договору, яке вже відбулося. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Водночас, якщо сторона спору не скористалася процедурою позасудового врегулювання, не позбавляє її права реалізувати своє суб`єктивне право на зміну чи припинення договору та вирішити існуючий конфлікт у суді в силу прямої вказівки, що міститься у частині 2 статті 651 ЦК України. Такої ж думки дотримується касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 29.09.2021 у справі №910/17079/19. 
Загальні критерії істотності порушення умов договору в розумінні частини 2 статті 651 ЦК України як необхідної передумови розірвання договору в судовому порядку на вимогу однієї сторони договору напрацьовані усталеною судовою практикою Верховного Суду, та викладені зокрема у постановах від 07.08.2018 у справі № 910/22259/17, від 10.12.2019 у справі № 926/1557/18, від 21.01.2020 у справі № 920/221/19, від 16.02.2021 у справі № 910/2861/185 та інших.
Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені цією нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - значної міри позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Істотність порушення визначається виключно за обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини 2 статті 651 ЦК України. 
Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору.
Так, за умовами укладеного між сторонами Договору, а саме п. 17.4. Замовник має право в односторонньому порядку розірвати Договір, надіславши повідомлення Підряднику, у разі:
- прийняття рішення про припинення будівництва, в тому числі шляхом консервації або ліквідації незавершеного будівництва;
- якщо Підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом семи днів з дня, коли він повинен згідно з Договором розпочати їх виконання;
- якщо Підрядник не береться своєчасно за виконання Договору або виконує роботу настільки повільно, що закінчення її у визначений строк стає явно неможливим;
- Підрядник виконав роботи з істотними недоліками і не забезпечив їх усунення у визначений Замовником строк;
- Підрядник допустив недоліки (дефекти), які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в Договору мети та не можуть бути усунені Підрядником.
Пунктом 17.1. Договору визначено, що зміна або розірвання Договору будуть здійснюватися із урахуванням положень Загальних умов.
Згідно з п. 117 Загальних умов внесення змін у договір підряду чи його розірвання допускається тільки за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором підряду або законом. У разі відсутності такої згоди заінтересована сторона має право звернутися до суду. Внесення змін у договір підряду оформлюється додатковою угодою, про що робиться застереження у договорі підряду.
Відповідно до п. 118 Загальних умов сторона договору підряду, яка вважає за необхідне внести зміни у договір підряду чи розірвати його, повинна надіслати відповідну пропозицію другій стороні. Сторона договору, яка одержала пропозицію про внесення змін у договір підряду або розірвання його, у двадцятиденний строк повідомляє другу сторону про своє рішення. У разі коли сторони не досягли згоди щодо внесення змін у договір підряду або розірвання його чи у разі неодержання відповіді в установлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона може звернутися до суду. Якщо судовим рішенням у договір підряду внесено зміни або його розірвано, він вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності відповідним рішенням, якщо інше не встановлено рішенням суду.
У частині третій статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони у процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту, за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень.
Отже, даний принцип забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладення тягаря доказування на сторони.
Частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу частини першої статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, в господарському процесі є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.
Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).
Колегія суддів наголошує на тому, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях та містити неточності у встановленні обставин, які мають вирішальне значення для правильного вирішення спору, натомість висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки мають бути вичерпними, відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами.
Даний висновок Південно-західного апеляційного господарського суду повністю узгоджується з правовою позицією об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеною в постанові від 05.06.2020 у справі №920/528/19.
Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності, задекларований у статті 13 Господарського процесуального кодексу України, втрачає сенс.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що у даному випадку, прокурор стверджуючи про те, що саме недоліки в роботах, проведених відповідачем за Договором № 1, призвели до часткового руйнування об`єкта будівництва, не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження таких обставин, тобто допущення відповідачем істотного порушення умов оспорюваного Договору.
Зокрема, але не виключно, у наявних матеріалах справи відсутні відповідні експертні висновки, які б достеменно свідчили про те, що саме внаслідок дії та/або бездіяльності відповідача об`єкт будівництва зазнав пошкоджень, руйнувань тощо. 
Натомість, як свідчать матеріали справи, восени 2023 року Департамент, виявивши руйнування асфальтобетонного покриття проїзної частини на об`єкті будівництва внаслідок просідання насипу під опорною стінкою споруди, листувався з Державним підприємством "Національний інститут розвитку інфраструктури" (ДП "НІРІ"), Товариством з обмеженою відповідальністю "ІК-ПРОЕКТ" та з Товариством з обмеженою відповідальністю "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" щодо виявленого пошкодження дорожнього покриття, його причин та шляхів усунення.
Так, листом від 28.03.2024 № 02-186/0/24/314 Департамент просив ТОВ "ІК-ПРОЕКТ" надати висновки щодо можливих причин руйнування дорожнього покриття та рекомендації щодо їх локалізації.
ТОВ "ІК-ПРОЕКТ" листом від 02.04.2024 № 02/04-01 запропонувало Департаменту залучити незалежну експертну організацію для обстеження, отримання висновку щодо причин руйнування та рекомендацій по їх усуненню.
Листом від 28.03.2024 № 02-185/0/24/314 Департамент просив ТОВ "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" надати висновки щодо можливих причин руйнування покриття проїзної частини та рекомендації щодо їх усунення.
ТОВ "Інститут комплексного проектування об`єктів будівництва" листом від 09.04.2024 № 0409/1 проінформував, що причиною руйнування може бути незавершене будівництво даного з`їзду, а більш детально причини руйнування можливо визначити після виконання обстеження несучих конструкцій та земляного полотна даного з`їзду спеціалізованою організацією.
Листом від 28.03.2024 № 02-187/0/24/314 Департамент просив ТОВ "НІРІ" надати висновки щодо можливих причин руйнування дорожнього покриття та рекомендації щодо їх локалізації.
ТОВ "НІРІ" листом від 25.04.2024 № 194-16-462 повідомило Департамент про неможливість достеменно встановити причини зафіксованих руйнувань, з огляду на ймовірність існування цілої низки детермінантів таких причин. Вказаним листом Департаменту було рекомендовано провести детальне фахове обстеження наявних конструкцій підпірної стінки, інженерно-геологічні вишукування, аналіз проектної документації, за результатами яких прийняти рішення щодо можливих варіантів відновлення підпірної стінки, насипу земляного полотна та дорожнього одягу.
Листом від 24.06.2024 № 02-430/0/24/314 Департамент просив ДП "НІРІ" розглянути можливість проведення обстеження об`єкта та визначити орієнтовну вартість проведення робіт.
ДП "НІРІ" листом від 24.07.2024 № 19.2-15-868 надало комерційну пропозицію на послуги з огляду з`їзду, що зазнав руйнувань, та з надання рекомендацій щодо усунення руйнувань.
Відповідно до ч. 4 ст. 853 ЦК України у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.
Проте, у даному випадку ані прокурором, ані позивачем не надано, а у матеріалах справи відсутній висновок експерта, в якому було б зафіксовано недоліки у виконаних відповідачем роботах, з якого, зокрема можливо було б встановити, що такі недоліки виникли саме внаслідок дій та/або бездіяльності підрядника. 
При цьому, суд апеляційної інстанції відзначає, що прокурором та позивачем не наведено жодних об`єктивних обставин, які б перешкоджали у проведенні відповідного дослідження. 
Колегія суддів зазначає, що відсутність відповідного висновку, а також інших доказів, які б достеменно свідчили про те, що руйнування дорожнього покриття на об`єкті будівництва сталося в результаті порушення відповідачем умов Договору від 01.03.2021, свідчить про недоведеність істотного порушення відповідачем умов Договору, та як наслідок виключає можливість розірвання договору з підстав передбачених ч. 2 ст. 651 ЦК України. 
Слід також відзначити, що права замовника під час виконання роботи підрядником передбачені статтею 849 ЦК України, відповідно до якої:
- замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника (частина 1);
- якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (частина 2);
- якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника (частина 3);
- замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (частина 4).
Правовий аналіз частин 2 - 4 статті 849 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що вони встановлюють три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду та, відповідно, різні правові наслідки такої відмови.
Так, частинами 2, 3 вказаної статті передбачено право замовника на відмову від договору підряду лише за наявності конкретно визначених законодавством умов, які напряму залежать від наявності порушень умов договору в діях підрядника, при цьому наслідком такої відмови є виникнення саме у замовника права вимагати відшкодування збитків з підрядника.
Натомість частина 4 зазначеної статті встановлює безумовне право замовника відмовитися від договору (без будь-яких причин та умов), але з обов`язком саме замовника виплатити підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувати підряднику збитки, завдані розірванням договору. Тобто вказана правова норма презюмує правомірність дій підрядника при виконанні договору і саме тому в разі відмови від договору виникає обов`язок замовника виплатити підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувати його збитки, на відміну від пункту 2 цієї норми, яка врегульовує право замовника на відмову якраз у випадку невиконання зобов`язань підрядником.
Отже, в залежності від підстави розірвання договору підряду в односторонньому порядку настають різні правові наслідки захисту сторонами такого договору своїх прав та інтересів у процесі його виконання.
Подібні за змістом висновки наведені в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 16.03.2020 у справі № 910/2051/19.
Однак, звертаючись із даним позовом до суду першої інстанції, прокурор взагалі не обґрунтовував підстави позову із посиланням на ст. 849 ЦК України та не навів підстав для розірвання договору у порядку цієї статті.
Крім того, статтею 852 ЦК України передбачено, що якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Втім, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про відступлення відповідачем від умов Договору.
Щодо посилання апелянта на те, що наразі виявлені Департаментом недоліки (дефекти) на об`єкті будівництва відповідачем не усунуто, зобов`язання щодо збереження об`єкта будівництва не виконуються, колегія суддів зазначає таке. 
Так, у наявних матеріалах справи наявні листи Департаменту, спрямовані на адресу відповідача, в яких останній особисто повідомляв, зокрема про неможливість проведення подальшого будівництва через перебування майна у м. Херсоні, які перебуває у зоні активних бойових дій, а також неможливість забезпечення безпеки працівників на об`єкті (т.1, а.с. 168 (зворотній бік), 169, 175 (зворотній бік)).
Також, колегія суддів зазначає, що Департамент у листі скерованому відповідачеві повідомив про те, що він не відмовляється від співпраці з підприємством, однак черемх безпекову ситуацію подальше будівництво шляхопроводу не можливе (т.1, а.с. 185 (зворотній бік)).
Наведене, на переконання колегія суддів свідчить про те, що сам позивач у листах адресованих відповідачеві (підряднику) підтвердив факт неможливості, через небезпеку життю та здоров`ю працівників, здійснення робіт на об`єкті, що є предметом оспорюваного договору. 
Підсумовуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що порушення під час прийняття оскаржуваного рішення, яка наведені апелянтом не знайшли свого підтвердження.
Згідно з статтею 17 Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").
Тому інші доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок. 
Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відтак, колегія суддів вважає, що наведені скаржником порушення допущені судом першої інстанції не знайшли свого підтвердження, а тому підстави для скасування оскаржуваного рішення відсутні, що зумовлює залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення без змін. 
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

Рішення Господарського суду Одеської області від 07.05.2026 по справі №916/5326/25 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Постанова, згідно ст. 284 ГПК України, набуває законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.
Повний текст постанови складено та підписано 15.09.2026.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Принцевська Н.М.

Суддя Філінюк І.Г.