Справа № 388/1182/24

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2026 року Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого – судді Баранського Д.М.,
за участю секретаря Івочки Л.П.,
представників Міщенко Л.Г., Герасименко Т.А., 

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді про відшкодування моральної шкоди, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді та просить суд: зобов`язати відповідача вчинити дії щодо з`ясування та усунення причин постійного і триваючого підтікання стіни у ванній кімнаті її квартири за адресою: АДРЕСА_1 та зафіксувати проведені дії та їх результат у відповідному акті обстеження; стягнути з відповідача на користь позивачки моральну шкоду в розмірі 9084 грн.
Позов мотивує тим, що 15 травня 2023 року звернулась до відповідача із заявою про протікання у її квартирі та усунення такого протікання. Жодного результату ця заява не дала, а дій щодо усунення протікання не здійснено, акт обстеження не складено.
Оскільки протікання у квартирі позивачки усунуто не було, відповідно вона неодноразово зверталась до відповідача з приводу вирішення цієї ситуації. У свою чергу відповідачем нічого зроблено не було, акт обстеження не складався.
Позивачкою в актах було зафіксовано, що в її квартирі мокра стіна.
З метою виявлення протікання було пошкоджено одну стіну у квартирі позивачки, однак протікання не було виявлено, а акт обстеження не складено.
Позивачка зазначає, що внаслідок таких дій відповідача у неї погіршився стан здоров`я, постійний тиск та безсоння, мокра стіна у квартирі призводить до підвищеної вологості, що негативно впливає на її здоров`я, погіршує самопочуття, утруднює дихання, відповідно такими діями відповідача їй завдано моральної шкоди.
Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 24 грудня 2025 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді у частині позовної вимоги про зобов`язання вчинити дії. 
Відповідач Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді у встановлений строк відзив на позовну заяву до суду не надіслало.
У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник Міщенко Л.Г. позов підтримали та просили його задовольнити. 
Представник відповідача Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді Герасименко Т.А. в судовому засіданні просила вирішити цей позов на розсуд суду.
Суд, заслухавши пояснення позивачки та її представника, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову частково з таких підстав.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (чч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України).
Судом установлено, що 8 жовтня 2015 року між Комунальним підприємством «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді (далі – Виконавець) та ОСОБА_1 (далі – Споживач) було укладено договір № 589 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових території (далі – Договір). 
Згідно з пп. 3 п. 14 цього Договору Виконавець зобов`язаний вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг у строки, встановлені законодавством. 
Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб (п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). 
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія
Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.
Отже, власники квартир у багатоквартирному будинку, в тому числі й позивачка, є співвласниками, зокрема, сантехнічного та іншого обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення.
Управління багатоквартирним будинком – вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку (п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). 
За змістом ч. 1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники зобов`язані: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом.
Тобто саме на співвласників багатоквартирного будинку покладені обов`язки забезпечувати належне утримання та належний санітарний, технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку.
Управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором (ч. 1 ст. 11 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). 
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» витрати на управління багатоквартирним будинком включають витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку.
За змістом п. 14 Договору виконавець зобов`язаний сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відбудовних робіт відповідно до методики, затвердженої центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства, своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини, відшкодовувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок незадовільного санітарного утримання території або неналежного надання послуг, здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир і приміщень.
Змістом п. 15 Договору передбачено, що виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків, перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновлювальних робіт – шляхом виплати споживачеві компенсації в розмірі, встановленому законодавством.
Отже, вищезазначеними положеннями цього правочину передбачено, що виконавець зобов`язаний сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відбудовних робіт відповідно до методики, затвердженої центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства, відшкодовувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок незадовільного санітарного утримання території або неналежного надання послуг. За неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків, перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновлювальних робіт – шляхом виплати споживачеві компенсації в розмірі, встановленому законодавством.
У свою чергу, позивачка у цій справі таких вимог не заявляла, а вимагає відшкодування від відповідача виключно заподіяної винними діями моральної шкоди. 
22 червня 2018 року між Долинською міською радою на підставі рішення виконавчого комітету № 131 від 19 червня 2018 року «Про призначення управителя багатоквартирного будинку міста Долинська» від імені Співвласників багатоквартирного будинку за адресою: 28500, Кіровоградська область, м. Долинська, вул. Центральна, 155 (далі – Співвласник) з однієї сторони та Комунальним підприємством «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді (далі – Управитель) з іншої сторони, укладено цей Договір за яким Управитель зобов`язується надавати Співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинку (далі – Послуга з управління), а Співвласники зобов`язуються оплачувати Управителю Послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього Договору (далі – Договір № 2). 
За змістом п. 7 цього Договору № 2 Управитель зобов`язаний, зокрема, забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і цього договору, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг, розглядати в порядку та строки, визначені законом та цим договором претензії та скарги Співвласників, своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням Співвласниками Послуги з управління, що виникли з його вини.
Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року N 76, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за N 927/11207, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку.
У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).
Аналізуючи вищезазначені правила, можливо стверджувати, що відповідач зобов`язаний був у терміновому порядку розглянути вимоги позивачки щодо залиття її квартири та скласти про це відповідний акт.
Судом установлено, що ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 свої вимоги до відповідача у цій справі не пред`являли. 
15 травня 2023 року, 1 вересня 2023 року, 6 грудня 2023 року ОСОБА_1 зверталась до відповідача з приводу усунення залиття її квартири та складення про це відповідного акта.
У свою чергу відповідач цієї аварійної ситуації під час обстеження квартири позивачки не встановив, акт обстеження не склав, про що свідчать його листи від 23 серпня 2023 року № 925а/01-08, від 14 вересня 2023 року № 1039/01-08, від 20 жовтня 2023 року № 1259а/01-08, від 1 листопада 2023 року № 01-24/К-107; К-112; К-117/3, від 27 листопада 2023 року № 01-24/К-120/3, від 4 грудня 2023 року № 1459/01-08. 
Сусідами ОСОБА_1 складено акти від 14 жовтня 2023 року та від 1 травня 2024 року про те, що у ванній кімнаті квартири позивачки мокра стіна.
Актом від 2 вересня 2025 року під час обстеження квартири позивачки відповідач встановив, що причиною протікання стіни у ванній кімнаті позивачки була тріщина стояка, що розташований між панелями 1 та 2 поверхів. У присутності власниці квартири АДРЕСА_2 відновлено трубу та виконано всі ремонтні роботи. Станом на день укладення цього акта протікань не виявлено. 
Вищезазначене очевидно вказує на те, що відповідач надаючи послугу з управління багатоквартирним будинком не виконав свого обов`язку у терміновому порядку розглянути вимоги позивачки щодо залиття її квартири та скласти про це відповідний акт, тобто допустив щодо позивачки неправомірну поведінку.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.
Статтею 13 ЦК України передбачено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.
При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ст. 15 ЦК України).
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди (ч. 1, п. 8, п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України). 
Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 
За загальним правилом для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи. Неправомірною поведінкою можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина завдавача шкоди.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Згідно з чч. 1, 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
За змістом ч. 2 ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.
За змістом ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
У цій цивільній справі як суд у цьому рішенні зазначав, відповідач надаючи послугу з управління багатоквартирним будинком не виконав свого обов`язку у терміновому порядку розглянути вимоги позивачки щодо залиття її квартири та скласти про це відповідний акт, тобто допустив щодо позивачки неправомірну поведінку.
Необхідно зазначити, що залиття квартири позивачки мало характер періодичного потрапляння вологи у стіну ванної кімнати її квартири. Таке потрапляння вологи відбувалось між панелями 1 та 2 поверху, внаслідок тріщини стояка у квартирі АДРЕСА_2 . Відповідач неодноразово здійснював огляд квартири позивачки, що сторони визнають, однак таке потрапляння вологи в її квартиру в момент огляду не виявляв, тобто потрапляння вологи до квартири не мало постійного характеру, відповідно не могло бути легко виявленим, що має бути враховано у цій справі під час відшкодування моральної шкоди. Окрім цього також має бути враховано, що потрапляння цієї вологи у стіну ванної кімнати квартири позивачки відбулося не внаслідок винних дій самого відповідача. У судовому засіданні позивачка зазначала, що потрапляння вологи у її квартиру відбувалось з другого поверху від сусідів, тобто знову ж таки не внаслідок діяння відповідача. 
З урахуванням тих душевних страждань, яких ОСОБА_1 могла зазнати у зв`язку діянням відповідача, враховуючи характер правопорушення, глибину душевних страждань, ступень вини, беручи до уваги принципи розумності та справедливості, суд уважає, що позивачка має право на моральну шкоду у розмірі 3500 грн, що підлягають стягненню з відповідача. 
Окремо необхідно зазначити, що відшкодування моральної шкоди не може бути способом особистого збагачення, а відповідач у цій справі виявив та усунув причини потрапляння вологи до квартири позивачки. 
Згідно з вищезазначеним, цей позов про відшкодування моральної шкоди є частково обґрунтованим та підлягає задоволенню частково. 
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 15, 16, 19, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 19, 42, 48, 76, 81, 82, 83, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, 

ВИРІШИВ:

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді про відшкодування моральної шкоди.
Стягнути з Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді (місцезнаходження за адресою: вул. Нова, 80-а, м. Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500, ідентифікаційний код: 36188893) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) 3500 грн (три тисячі п`ятсот гривень) моральної шкоди.
В іншій частині позову відмовити. 
Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складений 27 липня 2026 року. 

Суддя Долинського районного суду | Д. М. Баранський