Справа № 950/1908/26
Номер провадження 3/950/817/26
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 липня 2026 року м.Лебедин
Суддя Лебединського районного суду Сумської області Бакланов Р. В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справ про адміністративні правопорушення, які надійшли з відділення поліції № 3 (м. Лебедин) Сумського районного управління поліції ГУНП у Сумській області, стосовно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, офіціанта ТОВ «Ніка 18», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
за частиною першою статті 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
встановив:
ОСОБА_1 , працюючи офіціантом у кафе ТОВ «Ніка 18», розташованому за адресою: Сумська область, Сумський район, м. Лебедин, пл. Соборна, буд. 4-А, у період з 1 травня 2026 року до 24 травня 2026 року порушила встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері громадського харчування. Під час вибіркової перевірки електронних копій розрахункових документів, створених реєстратором розрахункових операцій з фіскальним номером 3000789258 при реалізації підакцизного товару, а саме розливного пива «Чернігівське Біле кег», встановлено проведення розрахункових операцій без належного використання режиму програмування підакцизного товару. У розрахункових документах не було зазначено належний десятизначний код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД 2203001000. Натомість у графі «код товару» та у найменуванні товару відображено цифрове позначення 2203000100, яке не відповідає встановленому коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для пива із солоду в посудинах місткістю 10 літрів або менше. Такими діями порушено вимоги пункту 11 статті 3 Закону України від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», за що передбачена адміністративна відповідальність за частиною першою статті 155-1 КУпАП.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надала.
Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення міститься власноручно підписана ОСОБА_1 заява, відповідно до якої у разі неподання нею клопотання про перенесення строку розгляду справи вона просила розглянути справу без її присутності.
Згідно зі статтею 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи та якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Обов`язкова участь особи у розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 155-1 КУпАП, законом не встановлена.
Враховуючи належне повідомлення ОСОБА_1 , відсутність клопотання про відкладення розгляду справи та наявність її письмового прохання про розгляд справи за відсутності особи, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що винуватість ОСОБА_1 підтверджується сукупністю належних, допустимих і взаємопов`язаних доказів.
Протоколом про адміністративне правопорушення № 411/18-28-07-06 від 19 червня 2026 року зафіксовано, що під час фактичної перевірки кафе ТОВ «Ніка 18» встановлено проведення ОСОБА_1 розрахункових операцій з реалізації розливного пива через РРО з фіскальним номером 3000789258 без належного програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД 2203001000.
Протокол складений уповноваженою посадовою особою, містить дату та місце його складення, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час і суть вчиненого порушення, посилання на порушені норми закону та норму КУпАП, яка передбачає відповідальність. ОСОБА_1 підписала протокол, отримала його примірник, зауважень щодо порядку складання та змісту протоколу не зазначила.
У протоколі ОСОБА_1 власноручно написала: «З порушенням згодна». Суд оцінює це пояснення у сукупності з іншими доказами, а не як єдину підставу для висновку про винуватість. Зазначене пояснення є послідовним, узгоджується зі змістом акта перевірки та відомостями електронних розрахункових документів.
Акт фактичної перевірки від 19 червня 2026 року № 5298/18/19/РРО/42663624 підтверджує, що перевірку кафе ТОВ «Ніка 18» розпочато 17 червня 2026 року о 16 год. 10 хв. та закінчено 19 червня 2026 року о 12 год. 35 хв. Перевірка проводилася у присутності ОСОБА_1 , яка працює офіціантом та перебуває у трудових відносинах із ТОВ «Ніка 18» з 8 жовтня 2025 року.
З акта перевірки вбачається, що у господарській одиниці застосовувався РРО MINI-T 400ME з фіскальним номером 3000789258. Під час перевірки електронних копій розрахункових документів встановлено проведення операцій з продажу пива «Чернігівське Біле кег» без відображення належного коду товарної підкатегорії 2203001000 згідно з УКТ ЗЕД.
Додаток до акта перевірки містить відомості щодо розрахункових операцій за період з 1 до 24 травня 2026 року. У ньому зафіксовано 32 операції з продажу зазначеного пива на загальну суму 18655 грн. У графі «код товару» зазначено 2203000100, а найменування товару починається з такого самого цифрового позначення. Водночас належним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД є 2203001000.
Саме по собі внесення цифрового позначення до внутрішнього коду або найменування товару не може вважатися виконанням вимог пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР, якщо таке позначення не відповідає належному коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Тому суд приходить до висновку, що відомості додатка підтверджують зазначене у протоколі порушення порядку програмування та проведення розрахункових операцій.
Фіскальний чек контрольної розрахункової операції на суму 124 грн та денний Х-звіт підтверджують використання у кафе РРО з фіскальним номером 3000789258, його належність господарській одиниці ТОВ «Ніка 18» і функціонування цього РРО на час перевірки. Ці документи не є самостійним доказом усіх розрахункових операцій за попередній період, проте узгоджуються з актом перевірки та ідентифікують реєстратор, через який проводилися відповідні операції.
Акт перевірки підписаний ОСОБА_1 . У графі зауважень нею зазначено, що зауважень немає. Копію акта вона отримала 19 червня 2026 року. Відомостей про оскарження акта перевірки, подання письмових заперечень або доказів, які спростовують установлені перевіркою обставини, матеріали справи не містять.
Пунктом 11 статті 3 Закону України № 265/95-ВР передбачено обов`язок суб`єктів господарювання проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.
Пиво належить до підакцизних товарів, тому під час його реалізації код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД є обов`язковим реквізитом належного програмування РРО та розрахункового документа.
Частина перша статті 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг і встановлює накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, у розмірі від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
ОСОБА_1 як офіціант, яка безпосередньо здійснювала розрахункові операції, є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 КУпАП.
Судом не встановлено обставин, які виключають подію або склад адміністративного правопорушення, звільняють ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності чи є підставою для закриття провадження у справі.
Оцінивши кожний доказ з погляду належності та допустимості, а сукупність доказів з погляду достатності та взаємного зв`язку, суд приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_1 у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків доведена поза розумним сумнівом, а її дії правильно кваліфіковані за частиною першою статті 155-1 КУпАП.
Відповідно до статті 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.
Вирішуючи питання про вид і розмір адміністративного стягнення, суд відповідно до статті 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини, відсутність відомостей про попереднє притягнення до адміністративної відповідальності, визнання нею факту порушення, а також відсутність обставин, які обтяжують адміністративну відповідальність.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що необхідним і достатнім для виправлення ОСОБА_1 та запобігання вчиненню нею нових правопорушень є адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією частини першої статті 155-1 КУпАП.
Відповідно до статті 40-1 КУпАП та пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665 грн 60 коп.
Керуючись статтями 23, 33, 40-1, 155-1, 251, 268, 280, 283, 284, 294, 307, 308 КУпАП, суд
постановив:
ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 (тридцять чотири) грн 00 коп., на користь держави.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 665,60 грн (отримувач ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код ЄДРПОУ 37993783, банк отримувача: Казначейство України, код банку отримувача 899998, рахунок отримувача UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету 22030106).
Відповідно до статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше п`ятнадцяти днів із дня вручення копії цієї постанови, а в разі її оскарження не пізніше п`ятнадцяти днів із дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу в установлений строк постанова підлягає примусовому виконанню. Відповідно до статті 308 КУпАП у порядку примусового виконання стягується подвійний розмір штрафу, що становить 68 грн 00 коп., а також витрати на облік правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом десяти днів із дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано, а в разі подання апеляційної скарги після прийняття рішення апеляційним судом.
Строк пред`явлення постанови до виконання становить три місяці з дня набрання нею законної сили.
Суддя:       Роман БАКЛАНОВ