Справа № 309/1852/26
Провадження № 2-о/309/113/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2026 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області
у складі: головуючого-судді Лук`янової О.В.
за участю: секретаря судового засідання Пилип Д.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Хустська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про встановлення факту належності документу, -
В С Т А Н О В И В:
Заявниця ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , посилаючись на те, що:
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік – ОСОБА_4 ;
-після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно;
-спадкове майно склалося: з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який побудований за період їх перебування у шлюбі;
-з метою прийняття спадщини за померлим чоловіком вона звернулась до Хустської державної нотаріальної контори. Однак, вивчивши надані документи, нотаріусом вказано на неможливість оформлення спадщини, позаяк наявна невідповідність у написанні прізвища спадкодавця в свідоцтві про смерть та свідоцтві про право власності на нерухоме майно: в свідоцтві про смерть померлий значиться, як « ОСОБА_5 », а в свідоцтві на право власності на нерухоме майно – як « ОСОБА_6 », тобто при видачі свідоцтва на право власності на нерухоме майно від 11.08.2008, серії НОМЕР_1 , виданого на підставі рішення виконкому Кривської сільської ради за №25 від 31.07.2008, яке зареєстроване Хустським ДПТІ в реєстрову книгу №3 за реєстровим №375 від 11.08.2008, прізвище померлого було написано з помилкою внаслідок заміна букви «е» на «є»,
звернулась до суду із заявою, в якій просить: встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт належності померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.08.2008, серія НОМЕР_1 , виданого на підставі рішення виконкому Кривської сільської ради за №25 від 31.07.2008 та яке зареєстроване Хустським ДПТІ в реєстрову книгу №3 за реєстровим №375 від 11.08.2008, виданого на ім`я « ОСОБА_4 » /а.с.2-3/.
В судове засідання заявниця та її представник не з`явилися. 19.06.2026 на адресу суду надійшло клопотання представника заявниці – Плешинця М.В. про розгляд справи без їх участі, заяву підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити /а.с.23/.
Представник заінтересованої особи – Хустської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу в її відсутність, проти задоволення заявлених вимог не заперечувала /а.с.16-19/.
Заінтересована особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. 19.06.2026 подав заяву про розгляд справи без його участі, вимоги, викладені в заяві, визнав в повному обсязі та не заперечив проти їх задоволення /а.с.20-22/.
Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити в відсутність заявника та представника заінтересованої особи, без фіксування судового процесу.
Відповідно до ст.13 ЦПК України: суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; ч.1 ст.76 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи; ч.2 ст.83 ЦПК України - заявник, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Відповідно до ст.15 ЦК України, ст.55 Конституції України: кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; ст.4 ЦПК України: кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України: суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення; ч.1 ст.293 ЦПК України - окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України: суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.
Виникнення особистих і майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами, які підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо), тому допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника (юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети).
Метою встановлення заявленого факту є реалізація заявником права розпоряджатися належним йому майном.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява обґрунтована та підлягає задоволенню, оскільки підтверджується:
-копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 , від 16.04.2025, виданого Хустським ВДРАЦС у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, згідно якого вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.7/;
-копією свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_3 , виданого 16.10.1982 Чорнянською сільською радою Виноградівського району Закарпатської області, згідно якого вбачається факт укладення 16.10.1982 шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . Після укладення шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_5 » /а.с.6/;
-копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серії НОМЕР_1 , від 11.08.2008, виданого на підставі рішення виконкому Кривської сільської ради за №25 від 31.07.2008, зареєстроване Хустським ДПТІ в реєстрову книгу № 3 за реєстровим №375 від 11.08.2008, виданого на ім`я « ОСОБА_4 » про належність йому на праві приватної власності будинку за адресою: АДРЕСА_1 /а.с.8/;
-копією довідки Хустського ДПТІ №362, від 21.04.2026 про те, що станом на 31.12.2012 житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований за ОСОБА_4 – в цілому /а.с.9/. 
Оцінивши обставини справи, на які заявниця послалася, як на підставу своїх вимог, з`ясувавши відомості про встановлення факту та мету його встановлення, суд на підставі досліджених матеріалів справи встановив розбіжності у написанні прізвища чоловіка заявниці у правовстановлюючому документі, а саме « ОСОБА_6 » замість правильного – « ОСОБА_5 ».
З огляду на вищевказане суд констатує, що заявниця правомірно та обґрунтовано ставить вимогу про встановлення факту належності правовстановлюючого документу і на думку суду такі підстави встановлені в судовому засіданні, а тому, відповідно до ст.315 ЦПК України, дані вимоги слід задовольнити.
Суд не вирішує питання про судові витрати у відповідності ч.7 ст.294 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.4, 10, 13, 81, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 293, 294 ч.3, 315, 319, 354-355 ЦПК України, суд 
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 /, від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 /місце знаходження: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 /, заінтересовані особи: Хустська державна нотаріальна контора /місце знаходження: 90400, м.Хуст Закарпатської області, вулиця Карпатської Січі, будинок №21, ЄДРПОУ:02884011/, ОСОБА_3 /місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 / про встановлення факту належності документу,- задовольнити повністю.
Встановити факт належності померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.08.2008, серії НОМЕР_1 , виданого на підставі рішення виконкому Кривської сільської ради за №25 від 31.07.2008 та яке зареєстроване Хустським ДПТІ в реєстрову книгу №3 за реєстровим №375 від 11.08.2008, виданого на ім`я « ОСОБА_4 ».
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково до Закарпатського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Рішення суду складено 27 серпня 2026 року. 

Суддя Хустського 
районного суду:  Лук`янова О.В.