ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2026 року 
м. Київ
cправа № 910/6925/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Берднік І.С. - головуючого, Багай Н.О., Зуєва В.А., 

секретар судового засідання - Корнієнко О.В.,

за участю представників:

Київської міської ради - не з`явився,

Товариства з обмеженою відповідальністю 
«Протасів Яр» - Кобець І.В.,

Громадської організації 
«Захистимо Протасів Яр» - Диканя А.П.,

Київського комунального об`єднання зеленого будівництва
та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційні скарги Київської міської ради, Громадської організації «Захистимо Протасів Яр»

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 (у складі колегії суддів: Михальська Ю.Б. (головуючий), Сибіга О.М., Тищенко А.І.) 

та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 (суддя Літвінова М.Є.) (у частині)

у справі № 910/6925/22
за позовом Київської міської ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр», 
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Громадської організації «Захистимо Протасів Яр», Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд»,
про встановлення земельного сервітуту;

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр»
до Київської міської ради
про визнання частково недійсним рішення,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року Київська міська рада звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» (далі - ТОВ «Протасів Яр»), у якому просила встановити сервітут на земельних ділянках з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га, 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту згідно з переліком, наведеним у позовній заяві.
Позовні вимоги обґрунтовано необхідністю забезпечення доступу відвідувачів до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва, який було оголошено таким рішенням Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948, до складу якого, у тому числі входять території зазначених земельних ділянок, належних на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр».
Київська міська рада також зазначала, що ці земельні ділянки мають важливе природоохоронне та археологічне значення, фактично використовуються мешканцями територіальної громади міста Києва та Солом`янського району для рекреації, проведення особистого дозвілля, задоволення естетичних потреб, вигулу домашніх тварин, а сам відповідач за первісним позовом не здійснює на таких земельних ділянках господарської діяльності, тому втручання в його право шляхом встановлення сервітуту буде мінімальним.
Разом із тим позивачем зауважено, що забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» не може бути здійснено в інший спосіб, ніж встановлення сервітуту, оскільки ТОВ «Протасів Яр» може обмежити доступ відвідувачів до земельних ділянок, здійснити забудову або в інший спосіб перешкодити реалізації рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 залучено до участі в справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Громадську організацію «Захистимо Протасів Яр» (далі - ГО «Захистимо Протасів Яр»); також протокольною ухвалою від 14.11.2022 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі - КО «Київзеленбуд»).
У вересні 2022 року ТОВ «Протасів Яр» звернулося до суду із зустрічним позовом до Київської міської ради, який ухвалою суду від 29.09.2022 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом, у якому просило:
- визнати недійсним пункт 1 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додаток до нього в частині включення до меж ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031;
- визнати недійсним пункт 3 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр»;
- визнати недійсним пункт 4 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» у частині внесення змін до показників розвитку зеленої зони, затверджених пунктом 1 рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1583/1624, щодо додавання до переліку територій і об`єктів природно-заповідного фонду природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Київською міською радою порушено визначений статтею 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» порядок оголошення територій ландшафтним заказником місцевого значення, без отримання погодження ТОВ «Протасів Яр» на включення його земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», у зв`язку із чим зазначене рішення в оспорюваній частині є таким, що порушує право позивача на мирне володіння своїм майном.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у задоволенні позову Київської міської ради відмовлено. Зустрічний позов ТОВ «Протасів Яр» задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Київської міської ради на користь ТОВ «Протасів Яр» судовий збір у сумі 2 481,00 грн.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 скасовано. Ухвалено нове рішення, яким позов Київської міської ради задоволено. Встановлено сервітут на земельних ділянках з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га, 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказнику місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту: 1.1. Строк сервітуту - безстроковий. 1.2. Площа, на яку поширюється земельний сервітут - 16,5749 га. 1.3. Межі сервітуту - згідно з кадастровим планом земельних ділянок з кадастровим номером 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:213:0031, 8000000000:72:210:0033. 1.4. Плата: звільнення ТОВ «Протасів Яр» від сплати земельного податку на земельні ділянки з кадастровим номером 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га, 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702 га. Закрито провадження в частині зустрічної позовної заяви ТОВ «Протасів Яр» на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у зв`язку з тим, що спір у цій частині позову не підлягає розгляду в порядку господарського судочинства. Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь Київської міської ради 2 481,00 грн судового збору за подання позовної заяви, 7 443,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги. Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь ГО «Захистимо Протасів Яр» 7 443,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2023 відмовлено у задоволенні заяви ТОВ «Протасів Яр» про направлення (передачу) справи № 910/6925/22 у частині зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» на розгляд до суду за встановленою юрисдикцією - до Київського окружного адміністративного суду.
Постановою Верховного Суду від 21.02.2024 касаційну скаргу ТОВ «Протасів Яр» задоволено частково. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 у справі № 910/6925/22 скасовано: в частині закриття провадження у справі № 910/6925/22 за зустрічним позовом ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» (пункт 6); в частині стягнення з ТОВ «Протасів Яр» судового збору за подання апеляційних скарг (пункти 8, 9), а справу в цій частині передано до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. У решті постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 у справі № 910/6925/22 залишено без змін.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2025 рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 скасовано в частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр»; закрито провадження за зустрічним позовом ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення. Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь Київської міської ради витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 3 721,50 грн. Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь ГО «Захистимо Протасів Яр» витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 3 721,50 грн.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.05.2025 відмовлено у задоволенні заяви представника ТОВ «Протасів Яр» - адвоката Невмержицького В.П. про направлення (передачу) справи № 910/6925/22 в частині зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради № 4907/4948 від 14.07.2022 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» на розгляд до суду за встановленою юрисдикцією - до Київського окружного адміністративного суду (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26).
Постановою Верховного Суду від 02.07.2025 касаційну скаргу ТОВ «Протасів Яр» задоволено. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2025 у справі № 910/6925/22 скасовано. Справу № 910/6925/22 передано до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 апеляційні скарги Київської міської ради та ГО «Захистимо Протасів Яр» на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення позовних вимог ТОВ «Протасів Яр» залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення позовних вимог ТОВ «Протасів Яр» залишено без змін.
Не погоджуючись із висновками судів апеляційної інстанції та першої інстанції у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр», у березні 2026 року Київська міська рада подала касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права та наявність випадку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 287 ГПК, просила скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині вирішення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» та ухвалити нове рішення, яким закрити провадження у справі за зустрічним позовом ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06.05.2026 відкрито касаційне провадження у справі № 910/6925/22 за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 (в частині) з підстави, передбаченої пунктом 2 частини 2 статті 287 ГПК; призначено касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 24.06.2026.
Не погоджуючись із висновками судів апеляційної інстанції та першої інстанції у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр», у березні 2026 року ГО «Захистимо Протасів Яр» подала касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права та наявність випадків, передбачених пунктами 1, 3 частини 2 статті 287 ГПК, просила скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання недійсними пунктів 1, 3, 4 рішення Київської міської ради № 4907/4948 від 14.07.2022 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додатку до нього в частині вимог, що стосуються земельних ділянках з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:213:0031, 8000000000:72:210:0033, та відмовити у його задоволенні у повному обсязі.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06.05.2026 відкрито касаційне провадження у справі № 910/6925/22 за касаційною скаргою ГО «Захистимо Протасів Яр» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 (в частині) з підстав, передбачених пунктами 1, 3 частини 2 статті 287 ГПК; призначено касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 24.06.2026.
ТОВ «Протасів Яр» у відзивах на касаційні скарги Київської міської ради та ГО «Захистимо Протасів Яр» зазначає про правильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при вирішенні зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр», тому просить залишити касаційні скарги без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
21.06.2026 ГО «Захистимо Протасів Яр» через систему «Електронний суд» подала клопотання про надання дозволу на транслювання перебігу судових засідань Верховного Суду у справі № 910/6925/22 на офіційному YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України».
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.06.2026 зазначене клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» задоволено. Постановлено здійснювати транслювання перебігу судових засідань Верховного Суду у справі № 910/6925/22 на офіційному YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України».
22.06.2026 Київська міська рада через систему «Електронний суд» подала клопотання про зупинення касаційного провадження у справі № 910/6925/22 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/4258/25 за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави до Київської міської ради, ТОВ «Протасів Яр» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями загального користування населеного пункту в урочищі Протасів Яр у місті Києві, на яких облаштовано парк культури та відпочинку «Протасів Яр», шляхом визнання незаконними та скасування рішень Київської міської ради від 02.10.2001 № 37/1471, від 15.07.2004 № 424/1834, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельні ділянки, зобов`язання ТОВ «Протасів Яр» повернути земельні ділянки територіальній громаді міста Києва.
23.06.2026 Київська міська рада через систему «Електронний суд» подала клопотання про відкладення розгляду справи № 910/6925/22.
23.06.2026 ГО «Захистимо Протасів Яр» через систему «Електронний суд» подала клопотання про зупинення дії рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення зустрічного позову до закінчення перегляду справи в касаційному порядку.
24.06.2026 ГО «Захистимо Протасів Яр» через систему «Електронний суд» подала клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Щодо клопотання Київської міської ради про відкладення розгляду справи № 910/6925/22.
Так, зазначене клопотання Київської міської ради про відкладення розгляду справи обґрунтоване неможливістю участі її представника в суді касаційної інстанції 24.06.2026 у зв`язку із занятістю в іншому процесі у справі № 752/18291/24, яка перебуває в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважив, що розумність тривалості провадження повинна оцінюватись з урахуванням обставин справи та таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливості спору для заявника (рішення у справі «Pelissier and Sassi v. France» (Пелісьє та Cacci проти Франції), заява № 25444/94, та «Frydlender v. France» (Фрідлендер проти Франції), заява № 30979/96).
Суд відмовив у задоволенні клопотання Київської міської ради, визнавши неповажними наведені причини для відкладення розгляду касаційних скарг у справі № 910/6925/22, оскільки до клопотання не додано доказів на підтвердження тих обставин, якими скаржник обґрунтував неможливість його представника бути присутнім у судовому засіданні 24.06.2026. Зокрема, Київська міська рада не надала доказів того, що саме її представник бере участь у розгляді справи № 752/18291/24, яка перебуває в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва. Разом із тим Суд ураховує, що справа № 752/18291/24 була призначена до розгляду значно пізніше - на 13-45, що не позбавляло представника скаржника можливості взяти участь у судовому засіданні у справі № 910/6925/22, що розглядається, призначеному на 24.06.2026 об 11-30, у тому числі в режимі відеоконференції.
Крім того, необхідно зазначити, що Київська міська рада не була позбавлена права направити в судове засідання 24.06.2026 іншого представника або взяти участь у судовому засіданні в порядку самопредставництва. 
Водночас Суд урахував, що Київська міська рада свої доводи виклала у касаційній скарзі, а явка представників учасників справи не визнавалася обов`язковою.
При цьому Суд зауважує, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами і не зловживати ними. Тим більше особа, яка ініціювала оскарження судових рішень у справі шляхом подачі касаційної скарги, відповідно до норм процесуального закону має вживати заходів для скорочення періоду судового провадження (така позиція наведена в рішеннях ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain), заява № 11681/85; у справі «Цихановський проти України» (Tsykhanovsky v. Ukraine), заява № 1072/04; у справі «Федіна проти України» (Fedina v. Ukraine), заява № 17166/02).
Київська міська рада та КО «Київзеленбуд» в судове засідання своїх представників не направили.
Відповідно до частини 1 статті 301 ГПК у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено у статті 202 ГПК.
Так, за змістом частини 1, пункту 1 частини 2 статті 202 ГПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, зокрема неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання.
Ураховуючи положення статті 202 ГПК, наявність відомостей щодо повідомлення Київської міської ради та КО «Київзеленбуд» про дату, час і місце судового засідання, відсутність заяв зазначених учасників справи, окрім заяви Київської міської ради про відкладення розгляду справи, у задоволенні якої Суд відмовив, щодо розгляду справи, у тому числі, клопотань про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, також те, що явка учасників справи не визнавалася судом обов`язковою, а участь у засіданні суду є їхнім правом, а не обов`язком, Верховний Суд дійшов висновку про можливість розгляду касаційних скарг по суті за відсутності представників Київської міської ради та КО «Київзеленбуд».
Обговоривши решту клопотань, заявлених Київською міською радою та ГО «Захистимо Протасів Яр», заслухавши пояснення представників учасників справи: ГО «Захистимо Протасів Яр», представник якого підтримав заявлені клопотання та просив про їх задоволення, та ТОВ «Протасів Яр», представник якого зазначив про відсутність підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду за наведених у клопотанні обставин, а також зупиненні касаційного провадження та дії оскаржуваних судових рішень, Суд постановив вирішити ці клопотання за наслідками розгляду касаційних скарг у справі.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників учасників справи, дослідивши наведені у касаційних скаргах доводи та заперечення проти них, перевіривши матеріали справи, Верховний Суд дійшов таких висновків. 
При вирішенні справи судами попередніх інстанцій установлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 09.07.2004, укладеного між Сергієнком Олександром Леонідовичем та ТОВ «Протасів Яр», останнє набуло право власності на земельну ділянку кадастровий номер 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, за адресою: м. Київ, Солом`янський р-н, вул. Протасів Яр, 38; цей договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юрченком В.В. та зареєстровано за реєстровим № 1421. Відповідне право ТОВ «Протасів Яр» також підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії КВ № 127962 від 19.11.2004. 
Згідно з витягами з Державного земельного кадастру від 26.05.2016 та 09.08.2022 земельна ділянка із кадастровим номером 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га має наступні характеристики: цільове призначення - 02.07 для іншої житлової забудови, категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення.
Рішенням Київської міської ради від 15.07.2004 № 424/1834 затверджено проект відведення земельних ділянок ТОВ «Протасів Яр» для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення в кварталі вулиць Волгоградської, Докучаєвської, Протасів Яр і Солом`янської та в кварталі вулиць Протасів Яр, Миколи Амосова і Солом`янської у Солом`янському районі м. Києва. Віднесено земельну ділянку площею 15,28 га до земель запасу житлової та громадської забудови з виключенням її з категорії земель рекреаційного призначення. Змінено цільове призначення земельної ділянки площею 0,1045 га на вул. Протасів Яр, 38 у Солом`янському р-ні м. Києва та дозволено її використання для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення. Цим рішення також вирішено ряд інших питань, пов`язаних з передачею земельних ділянок ТОВ «Протасів Яр».
Рішенням Київської міської ради від 21.10.2004 № 636/2046, між іншим, вирішено продати ТОВ «Протасів Яр» земельні ділянки площею 16,4704 га для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення в кварталі вулиць Волгоградської, Докучаєвської, Протасів Яр і Солом`янської та в кварталі вулиць Протасів Яр, Миколи Амосова і Солом`янської у Солом`янському районі м. Києва.
На підставі договору купівлі-продажу від 18.10.2005, укладеного між Київською міською радою та ТОВ «Протасів Яр» та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В.З. і зареєстрованого за реєстровим № 774, товариство набуло право власності на земельні ділянки кадастровий номер 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га та кадастровий номер 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702 га, місце розташування яких у кварталі вулиць Протасів Яр, Миколи Амосова та Солом`янської у м. Києві, що також підтверджується Державними актами на право власності на земельні ділянки серії КВ № 127962 від 19.11.2004 та серії КВ № 138679 від 16.11.2005. 
Згідно з витягами з Державного земельного кадастру від 26.05.2016 та 09.08.2022 земельні ділянки із кадастровими номерами 8000000000:72:213:0031 та 8000000000:72:210:0033 загальною площею 16,4704 га мають наступні характеристики: цільове призначення - 02.07 для іншої житлової забудови, категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення.
02.02.2021 ГО «Захистимо Протасів Яр» звернулася до Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із клопотанням про створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва, до якого було додано Наукове обґрунтування створення ландшафтного заказника місцевого значення Протасів Яр від 29.01.2021 загальною площею 20,4 га та роздруківки інформації (витяги) з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки.
У цьому клопотанні ГО «Захистимо Протасів Яр» просила його погодити та розпочати процес узгодження із власниками і користувачами земельних ділянок; розробити проект ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; оголосити територію, яка розташована в Солом`янському районі, де розміщені, зокрема, земельні ділянки з кадастровими номерами: 8000000000:72:213:0038, 8000000000:72:213:0145, 8000000000:72:213:0146, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031, 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:213:0048, територією природно-заповідного фонду місцевого значення та встановити охоронну зону; надати зазначеній вище території статус ландшафтного заказника місцевого значення.
У листі від 31.03.2021 № 077/234-461 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва у порядку, встановленому чинним законодавством. 
У листі від 01.04.2021 № 077/226-1228 КО «Київзеленбуд» повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва за умови дотримання вимог чинного законодавства, статей 51-53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та Методичних рекомендацій щодо розроблення проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду України, затверджених наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 21.08.2018 № 306.
У листі від 01.04.2021 № 077/234-479 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва повідомило Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію про відсутність заперечень проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва в порядку, передбаченому чинним законодавством.
У листі від 06.04.2021 № 108-4232 Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація повідомила Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва у порядку, передбаченому чинним законодавством.
Згідно з листом від 06.04.2021 № 077-1750 Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомило ГО «Захистимо Протасів Яр» про те, що Управління вважає за можливе створення на вказаній у клопотанні від 02.02.2021 території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва за умови дотримання вимог статей 51-53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», вирішення майнових питань та обов`язкового погодження з власниками та первинними користувачами природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання.
Відповідно до рішення постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики від 20.04.2021, оформленого протоколом № 4/7, з питання № 8 порядку денного вирішено підтримати звернення ГО «Захистимо Протасів Яр» щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва та звернутися до Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом 45 днів напрацювати та подати на розгляд постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики проєкт рішення Київської міської ради щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва.
Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у листі від 06.09.2021 № 077-4397 проінформувало постійну комісію Київської міської ради з питань екологічної політики про підготовку проєкту рішення Київської міської ради про оголошення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; про необхідність врахування порядку створення й оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, визначеного розділом VII Закону України «Про природно-заповідний фонд України»; розгляд та погодження клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; направлення листів ТОВ «Протасів Яр» як власнику та ТОВ «Бора» як первинному користувачу земельних ділянок щодо надання погодження про можливість включення земельних ділянок до територій, рекомендованих для створення заказника.
Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направило ТОВ «Протасів Яр» лист від 10.08.2021 № 077-4396, в якому наведено інформацію про надане Управлінню доручення підготувати проєкт рішення Київської міської ради «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», а також з метою дотримання вимог статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» запропоновано товариству розглянути клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» від 02.02.2021 щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» та повідомити Управління про позицію ТОВ «Протасів Яр» стосовно надання погодження про можливість включення земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр».
ТОВ «Протасів Яр» у листі від 05.10.2021 № 05/10-21 повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про свою незгоду щодо включення власних земельних ділянок до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», обґрунтовану можливими обмеженнями у праві позивача як суб`єкта господарювання у здійсненні своєї підприємницької діяльності та використанні земельних ділянок згідно з метою, з якою товариство набуло у власність такі земельні ділянки.
За дорученням секретаря Київської міської ради від 15.11.2021 проєкт рішення від 15.11.2021 № 08/231-4136/ПР направлений на розгляд Київської міської ради.
У листі від 06.07.2022 № 225-КМГ-2083 Київський міський голова повідомив ТОВ «Протасів Яр» про те, що Київською міською радою планується оголосити ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва природну територію, в тому числі в межах земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031, які перебувають у власності ТОВ «Протасів Яр». Також для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника Київським міським головою запропоновано укладення між ТОВ «Протасів Яр» та Київською міською радою безстрокового договору сервітуту щодо земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 з встановленням плати за сервітут у розмірі податку на ці земельні ділянки. Проєкт договору про встановлення земельного сервітуту додано до зазначеного листа Київської міської ради, докази надіслання якого наявні в матеріалах справи та не спростовуються відповідачем за первісним позовом.
14.07.2022 Київською міською радою прийнято рішення № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» (далі також рішення від 14.07.2022 № 4907/4948), яким вирішено:
1. Оголосити ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» природну територію орієнтовною площею 21,6859 га у Солом`янському районі міста Києва в межах, зазначених у додатку цього рішення.
2. Київському комунальному об`єднанню зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд»:
2.1. Забезпечити охорону зазначеного об`єкта з оформленням охоронного зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження цього об`єкта.
2.2. Вжити організаційно-правових заходів щодо оформлення права постійного користування земельними ділянками з кадастровими номерами 8000000000:72:213:0145, 8000000000:72:213:0146, 8000000000:72:213:0048, 8000000000:72:213:0038, 8000000000:72:213:0046, 8000000000:72:213:0100 для збереження та використання заказників.
3. Товариству з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр»:
3.1. Забезпечити охорону зазначеного об`єкта з оформленням охоронного зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження цього об`єкта.
3.2. Вжити організаційно-правових заходів щодо зміни діючого виду цільового призначення земельних ділянок із кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 на цільове призначення «для збереження та використання заказників».
4. Внести зміни до показників розвитку зеленої зони, затверджених пунктом 1 рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1583/1624, додавши до переліку територій і об`єктів природно-заповідного фонду заказник місцевого значення, зазначений у пункті 1 цього рішення (таблиця 19).
5. Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проінформувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр», Товариство з обмеженою відповідальністю «Холдингова компанія «Енсо Груп» про прийняття цього рішення.
6. Оприлюднити це рішення у спосіб, визначений чинним законодавством України.
7. Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію Київської міської ради з питань екологічної політики.
Як свідчить зміст додатку до рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Природна територія, яка оголошується ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» до загальної площі 21,6859 га природної території, яка оголошена ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», увійшли також земельні ділянки з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 площею 16,5749 га, землекористувачем яких є ТОВ «Протасів Яр». 
У справі, що розглядається, Київська міська рада звернулася до суду з позовом до ТОВ «Протасів Яр» про встановлення сервітуту на земельних ділянках з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га, 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту: - строк сервітуту - безстроковий; - площа, на яку поширюється земельний сервітут, - 16,5749 га; - межі сервітуту - згідно з кадастровим планом земельних ділянок з кадастровим номером 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:213:0031, 8000000000:72:210:0033; - плата: звільнення ТОВ «Протасів Яр» від сплати земельного податку на земельні ділянки з кадастровим номером 8000000000:72:210:0008 площею 0,1045 га, 8000000000:72:213:0031 площею 1,6002 га, 8000000000:72:210:0033 площею 14,8702га.
ТОВ «Протасів Яр» проти позову заперечило та зазначило, зокрема, що запропонований Київською міською радою сервітут суперечить статтям 98, 100 Земельного кодексу України (далі - ЗК) та статті 401 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), а також не обґрунтовано наявність права або законного інтересу, які визначають правомірну необхідність встановлення сервітуту на території земельних ділянок, при цьому зазначені позивачем потреби можуть бути задоволені іншим шляхом, ніж встановлення сервітуту. Запропоновані позивачем умови сервітуту щодо земельних ділянок, за твердженням відповідача, є вкрай невигідними та призведуть до порушення прав товариства як законного власника земельних ділянок.
Разом із тим ТОВ «Протасів Яр», вважаючи незаконним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», звернулося до суду з зустрічним позовом про визнання недійсним зазначеного рішення в частині включення земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 до території заказника місцевого значення «Протасів Яр».
Позовні вимоги ТОВ «Протасів Яр» обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення в частині земельних ділянок товариства прийняте поза межами порядку віднесення територій та об`єктів до природно-заповідного фонду, визначеного статтею 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», а саме без погодження власника земельних ділянок (ТОВ «Протасів Яр») на їх включення до заказника «Протасів Яр», та порушує право ТОВ «Протасів Яр» на вільне користування земельними ділянками, яке є складовою права власності на майно, оскільки встановлює обмеження щодо користування такими земельними ділянками, а також суперечить принципам «добросовісності» та «справедливості».
Київська міська рада проти зустрічного позову заперечила, оскільки вважає рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 законним та обґрунтованим.
Суди розглядали справу неодноразово.
Позов Київської міської ради про встановлення сервітуту на земельних ділянках у справі № 910/6925/22 вирішено постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023, яка залишена без змін у цій частині постановою Верховного Суду від 21.02.2024, про що зазначено вище.
Наразі предметом касаційного перегляду є постанова Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026, якою залишено без змін рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» про визнання недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додатку до нього в частині включення земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 до території заказника місцевого значення «Протасів Яр».
Суд першої інстанції, задовольняючи зустрічний позов ТОВ «Протасів Яр», мотивував рішення таким:
- земельні ділянки із кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031, які перебувають у приватній власності позивача за зустрічним позовом, є землями житлової та громадської забудови та можуть бути використані їх власником для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення;
- рішення про оголошення території об`єктом природно-заповідного фонду із включенням до такої території земельних ділянок, які перебувають у власності товариства, покладає на останнього визначену Законом заборону на вчинення будь-яких дій на такій землі, що можуть негативно вплинути на збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів, в тому числі певних видів господарської діяльності, а також покладають обов`язок на товариство взяти на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження таких земельних ділянок;
- у зв`язку із прийняттям рішення від 14.07.2022 № 4907/4948 відбулось втручання у майнове право ТОВ «Протасів Яр» на користування належними йому земельними ділянками відповідно до їхнього цільового призначення;
- Київською міською радою не доведено обставин погодження ТОВ «Протасів Яр» як власником природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання, включення земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», що свідчить про недотримання органом місцевого самоврядування визначеного статтею 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» порядку оголошення території природно-заповідного фонду.
Суд апеляційної інстанції, залишаючи без змін рішення суду першої інстанції у частині задоволення позовних вимог за зустрічним позовом, погодився з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення зустрічного позову, а саме недотримання органом місцевого самоврядування визначеного статтею 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» порядку оголошення території природно-заповідного фонду, та зазначив, що прийняття Київською міською радою оспорюваного рішення без погодження із власником спірних земельних ділянок на їх включення до території ландшафтного заказника місцевого значення, в контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) являє собою втручання у право позивача на мирне володіння належним йому на праві власності нерухомим майном, а також на право позивача як суб`єкта господарювання реалізувати свої «законні сподівання» на використання земельних ділянок згідно з метою, з якою товариство набуло у власність такі земельні ділянки. Рішенням ради визначено особливий охоронний режим користування земельними ділянками, який фактично визначає заборону здійснення товариством своєї господарської діяльності на власних земельних ділянках відповідно до їх цільового призначення, зобов`язує позивача вжити організаційно-правових заходів щодо зміни діючого виду цільового призначення спірних земельних ділянок на цільове призначення «для збереження та використання заказників». За висновками суду, в діях Київської міської ради по відношенню до ТОВ «Протасів Яр» як власника спірних земельних ділянок прослідковується суперечлива поведінка, що підтверджує доводи землевласника про неможливість повноцінного здійснення ним права власності на спірні земельні ділянки за умови оголошення за рахунок його земель території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» без його згоди.
У поданій касаційній скарзі Київська міська рада в обґрунтування підстави касаційного оскарження судових рішень у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» послалася, зокрема на таке:
- необхідність відступити від висновків Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах - щодо юрисдикції господарських судів у правовідносинах, подібних справі № 910/6925/22, зокрема, викладених у постановах від 26.03.2020 у справі № 1340/6162/18, від 01.09.2021 у справі № 826/16328/18, від 21.05.2020 у справі № 826/11912/17, з огляду на пов`язаність оскаржуваного рішення Київської міської ради з іншими рішеннями Київської міської ради, що мають характер нормативно-правових актів, впливають на обсяг прав позивача та надають спору публічно-правового характеру;
- Верховний Суд уже вказав про те, що позов про скасування рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 має розглядатись за правилами господарського судочинства, проте скаржник вважає, що ця точка зору має бути переглянута з огляду на те, що оцінки потребує не тільки факт ухвалення рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948, а й рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 424/1834 «Про передачу земельних ділянок товариству з обмеженою відповідальністю «Протасів яр» для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення в кварталі вулиць Волгоградської, Докучаєвської, Протасів яр та Солом`янської у Солом`янському районі м. Києва» та пов`язаний з ним масив інших рішень Київради, зокрема рішення про затвердження Генерального плану м. Києва 2002 року, при цьому судові справи, пов`язані з генеральним планом, детальним планом території і їх впливом на право власності/користування земельною ділянкою, розглядаються в адміністративних судах;
- рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 424/1834, від 21.10.2004 № 636/2046 щодо спірних земельних ділянок винесено з використанням повноважень всупереч меті, з якою такі повноваження надано, всупереч статті 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», не має належного обґрунтування, винесено без дотримання балансу інтересів та без забезпечення залучення громадян при прийнятті рішень;
- при вирішенні цієї справи необхідно враховувати, що відповідно до графічної частини Генерального плану міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002, землі у межах кварталу вулиць Волгоградської (Романа Ратушного), Докучаєвської, Протасів Яр та Солом`янської належать до озеленених територій загального користування. Земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000:72:213:0031 повністю розміщена в межах територій зелених насаджень загального користування, більша частина площі земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:72:210:0033 належить до існуючих територій зелених насаджень загального користування. Отже, ці земельні ділянки сформовано за рахунок територій зелених насаджень загального користування, які відведено для влаштування парку культури та відпочинку «Протасів Яр».
У поданій касаційній скарзі ГО «Захистимо Протасів Яр» в обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень у частині задоволення зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» послалася, зокрема на таке:
- суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми матеріального права, щодо застосування яких у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду, а саме: положення частини 2 статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» у взаємному зв`язку зі статтею 41 Конституції України, частиною 3 статті 1 ЗК, частинами 4 і 5 статті 319 ЦК, які передбачають обов`язок власника не використовувати власність на шкоду інтересам суспільства та не призводити до погіршення екологічної ситуації, а також статті 15 ЦК і статті 2 ГПК щодо критеріїв ефективності при обранні способу захисту у спірних правовідносинах за конкретних фактичних обставин, що склалися у цій справі;
- суди неправильно застосували положення статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», оскільки зазначена норма встановлює обов`язок проведення погодження з власниками природних ресурсів, однак вона не містить прямої вказівки на те, що відмова власника є абсолютною перешкодою для прийняття рішення про оголошення заказника та безумовною підставою для визнання такого рішення недійсним. Відсутність у законі прямого наслідку відмови у погодженні у вигляді неможливості прийняття рішення свідчить про те, що законодавець не надав праву вето власника абсолютного характеру;
- неврахування судами попередніх інстанцій висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18, від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, від 20.06.2023 у справі № 554/10517/16, щодо застосування статті 13, статті 41, статті 50 Конституції України, частини 3 статті 1 ЗК у правовідносинах, які стосуються особливо цінних природоохоронних земель, у тому числі висновків про те, що стосовно земель, які перебувають під посиленою правовою охороною держави (зокрема земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення), остання, втручаючись у право мирного володіння відповідними земельними ділянками з боку приватних осіб, може захищати загальні інтереси у безпечному довкіллі, непогіршенні екологічної ситуації, у використанні власності не на шкоду людині та суспільству;
- суд апеляційної інстанції, пославшись на статтю 1 Першого протоколу до Конвенції у контексті прав та законних інтересів ТОВ «Протасів Яр» щодо спірних земельних ділянок, не врахував, що при оцінці «законних сподівань» (legitimate expectations) власника земельних ділянок у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції принципового значення набуває питання про те, чи міг власник розумно розраховувати на певний спосіб використання майна на момент його придбання з урахуванням відомих або об`єктивно передбачуваних обмежень, з огляду на те, що ці землі являють собою унікальний природний комплекс у центрі міста Києва, що має виняткову природоохоронну, наукову, рекреаційну та історико-культурну цінність; 
- суд апеляційної інстанції не врахував, що держава при втручанні у право мирного володіння земельними ділянками природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення може і повинна захищати загальні інтереси у безпечному довкіллі та непогіршенні екологічної ситуації, а загальний інтерес у контролі за використанням земель природно-заповідного фонду переважає приватний інтерес щодо забудови таких ділянок.
Відповідно до статті 300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Верховний Суд, переглянувши судові рішення в оскаржуваній частині в межах, передбачених статтею 300 ГПК, та доводів і вимог касаційних скарг, виходить із такого.
Щодо касаційної скарги Київської міської ради та підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 2 частини 2 статті 287 ГПК.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово формувала правові позиції, відповідно до яких юрисдикція судового спору визначається за предметом спору, тобто за змістом та дійсним характером спірних правовідносин.
Так, публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 805/4505/16-а). Натомість приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.04.2020 у справі № 804/14471/15).
Розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речове право на земельну ділянку, то спір стосується приватноправових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін спору.
Предметом вимог за зустрічним позовом ТОВ «Протасів Яр» є визнання недійсним пункту 1 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додаток до нього в частині включення до меж ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031; визнання недійсним пункту 3 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр»; визнання недійсним пункту 4 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» у частині внесення змін до показників розвитку зеленої зони, затверджених пунктом 1 рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1583/1624, щодо додавання до переліку територій і об`єктів природно-заповідного фонду природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031, обґрунтовані як порушенням відповідачем статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» у частині порядку оголошення територій ландшафтним заказником місцевого значення, без отримання погодження ТОВ «Протасів Яр» на включення його земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», так і порушенням прав позивача на мирне володіння своїм майном.
ТОВ «Протасів Яр» зазначало, що цей спір стосується приватноправових відносин і не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися судами за правилами ГПК, оскільки зустрічні позовні вимоги спрямовано на відновлення порушеного права власності товариства на земельні ділянки. 
Суд апеляційної інстанції у справі, що розглядається, виходив із того, що оскільки позовні вимоги у цій справі обґрунтовані порушенням радою права приватної власності ТОВ «Протасів Яр» на нерухоме майно та його права користування спірними земельними ділянками, з огляду на характер спірних правовідносин розгляд цього спору має здійснюватися в порядку господарського судочинства.
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 287 ГПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.
За змістом пункту 2 частини 2 статті 287, пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК касаційна скарга (у разі посилання як на підставу касаційного оскарження судових рішень на пункт 2 частини 2 статті 287 ГПК), окрім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, має містити обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із чіткою вказівкою на норму права (абзац, пункт, частина статті), а також зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та змістовного обґрунтування мотивів такого відступлення.
Згідно з частиною 3 статті 302 ГПК суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.
За сформованим та усталеним підходом, задля гарантування юридичної визначеності Верховний Суд має відступати від попередніх своїх висновків лише за наявності для цього належної підстави. Так, Суд може повністю відмовитися від певного висновку на користь іншого або конкретизувати попередній висновок, застосувавши відповідні способи тлумачення юридичних норм. З метою забезпечення єдності та сталості судової практики причинами для відступу від висловленого раніше висновку можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту, через які застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку суспільних відносин у певній сфері або їх правового регулювання. Подібні правові висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16, від 15.05.2019 у справі № 227/1506/18, від 26.05.2020 у справі № 638/13683/15, від 09.02.2021 у справі № 381/622/17, від 08.06.2022 у справі № 362/643/21, від 04.07.2023 у справі № 373/626/17, від 02.08.2023 у справі № 925/1741/21, від 03.10.2023 у справі № 686/7081/21, від 22.11.2023 у справі № 712/4126/22, від 12.03.2024 у справі № 927/1206/21, від 10.04.2024 у справі № 760/20948/16, від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, від 10.07.2024 у справі № 573/1020/22, від 28.08.2024 у справі № 761/38813/21.
Відступаючи від висновку щодо застосування юридичної норми, Верховний Суд може шляхом буквального, звужувального чи розширювального тлумачення відповідної норми або повністю відмовитися від свого висновку на користь іншого, або конкретизувати попередній висновок, застосувавши належні способи тлумачення юридичних норм.
Суд касаційної інстанції зазначає, що обґрунтованими підставами для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду є, зокрема: зміна законодавства; ухвалення рішення Конституційним Судом України або ж винесення рішення ЄСПЛ, висновки якого мають бути враховані національними судами; зміни у правозастосуванні, зумовлені розширенням сфери застосування певного принципу права або ж зміною доктринальних підходів до вирішення питань тощо.
Отже, зміст статті 302 ГПК вказує на те, що має існувати необхідність відступу, яка виникає з певних об`єктивних причин, які повинні бути чітко визначені та аргументовані, до того ж відступ від правової позиції повинен мати тільки вагомі підстави, реальне підґрунтя, а метою відступу може слугувати виправлення лише тих суперечностей (помилок), що мають фундаментальне значення для правозастосування. Відступ від правових позицій Верховного Суду, які були сформовані нещодавно, з одного і того ж питання є небажаним та юридично необґрунтованим, якщо відсутні вагомі зміни у правовому регулюванні чи суспільних відносинах, якщо такий відступ не пов`язаний із суперечливістю, неповнотою, невизначеністю (нечіткістю чи неясністю) та неефективністю правового регулювання охоронюваних прав, свобод та інтересів.
Необхідність відступу від висновку Верховного Суду, яку обґрунтовує Київська міська рада у касаційній скарзі, зазначивши власні міркування стосовно юрисдикції цього спору, не пов`язана з відсутністю, суперечливістю, неповнотою, невизначеністю (неясністю, нечіткістю) та неефективністю правового регулювання охоронюваних прав, свобод й інтересів, а фактично зводиться до незгоди з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у наведених скаржником постановах.
Водночас відповідно до положень статті 45 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Велика Палата Верховного Суду є спеціально створеним колегіальним органом Верховного Суду, метою діяльності якого є забезпечення однакового застосування судами норм права, і у своїх рішеннях відповідно до статті 315 ГПК наводить висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права.
Верховний Суд, скасовуючи постанову суду апеляційної інстанції в частині закриття на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 ГПК провадження у справі № 910/6925/22, що розглядається, в частині зустрічних позовних вимог і направляючи справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, у постанові від 21.02.2024 у цій справі зазначив, що з огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду, наведені в ухвалі від 09.11.2023 у цій справі, спір у частині вимог за зустрічним позовом віднесено до юрисдикції господарських судів.
Так, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «…Касаційний господарський суд не врахував, що Касаційний адміністративний суд у постановах від 26 березня 2020 року у справі №1340/6162/18, від 01 вересня 2021 року у справі № 826/16328/18, від 21 травня 2020 року у справі № 826/11912/17 (на які послався Касаційний господарський суд в ухвалі від 04 жовтня 2023 року), у протилежність висновкам суду апеляційної інстанції, викладеним у постанові від 05 липня 2023 року у справі № 910/6925/22, виснував, що спори у правовідносинах, подібних цій справі, віднесенні до юрисдикції господарських судів та мають розглядатись за правилами, встановленими ГПК України. Отже, відсутні висновки іншого касаційного суду щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, які б відрізнялись від висновків Касаційного господарського суду, тобто відсутній «конфлікт юрисдикції» між касаційними судами різних юрисдикцій».
Отже, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 09.11.2023 у цій справі чітко зауважила про відсутність «конфлікту юрисдикції» між касаційними судами різних юрисдикцій щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах та віднесення такого спору до юрисдикції господарських судів.
З урахуванням наведеного, доводи Київської міської ради щодо юрисдикції спору у справі, що розглядається, з огляду на положення пункту 2 частини 2 статті 287 ГПК не отримали підтвердження під час касаційного провадження.
Київська міська рада хоча й виклала прохальну частину касаційної скарги про закриття провадження за зустрічним позовом ТОВ «Протасів Яр» до Київської міської ради, в обґрунтування касаційної скарги наводить також доводи, що відсутність згоди ТОВ «Протасів Яр» на включення земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення не є підставою для скасування оспорюваного рішення Київської міської ради в частині та виключення цих земельних ділянок з території заказника.
Щодо касаційної скарги ГО «Захистимо Протасів Яр» та підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 1, 3 частини 2 статті 287 ГПК.
Відповідно до частини 1 статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
У статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 3 ЗК земельні відносини в Україні регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Згідно зі статтею 19 ЗК землі України за основним цільовим призначенням поділяються, зокрема, на землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення.
У статті 43 ЗК передбачено, що землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
До земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва) (стаття 44 ЗК).
Відносини в галузі охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, відтворення його природних комплексів регулюються Законом України «Про природно-заповідний фонд України», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства України (стаття 2 Закону України «Про природно-заповідний фонд України»).
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (тут і далі у редакції, на час виникнення спірних правовідносин) до природно-заповідного фонду України належать: природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища; штучно створені об`єкти - ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.
Заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва залежно від їх екологічної і наукової, історико-культурної цінності можуть бути загальнодержавного або місцевого значення (частина 2 статті 3 зазначеного Закону).
У справі, що розглядається, суди попередніх інстанцій установили, що 14.07.2022 Київською міською радою прийнято рішення № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», відповідно до пункту 1 якого природну територію орієнтовною площею 21,6859 га у Солом`янському районі міста Києва в межах, зазначених у додатку цього рішення, оголошено ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» .
Згідно із частиною 1 статті 46-1 ЗК (у відповідній редакції) землі територій та об`єктів природно-заповідного фонду використовуються з урахуванням обмежень у їх використанні, визначених відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та положеннями про ці території, об`єкти.
Статтею 25 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» передбачено, що заказниками оголошуються природні території (акваторії) з метою збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів (частина 1). Оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів (частина 2).
Основні вимоги щодо режиму заказників наведено у статті 26 зазначеного Закону, за змістом якої на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник (частина 1). Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища (частина 2). Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження (частина 3).
Рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами (частина 3 статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України»).
У статті 60 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що особливій охороні підлягають природні території та об`єкти, що мають велику екологічну цінність як унікальні та типові природні комплекси, для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних процесів і явищ (частина 1).Природні території та об`єкти, що підлягають особливій охороні, утворюють єдину територіальну систему і включають території та об`єкти природно-заповідного фонду, курортні та лікувально-оздоровчі, рекреаційні, водозахисні, полезахисні та інші типи територій та об`єктів, що визначаються законодавством України (частина 2).
У справі, що розглядається, суди попередніх інстанцій установили, що в процесі погодження питання створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва, розпочатого за клопотанням (зверненням) ГО «Захистимо Протасів Яр» від 02.02.2021, яке підтримано рішенням постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики від 20.04.2021, оформленим протоколом № 4/7, Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направило ТОВ «Протасів Яр» лист від 10.08.2021 № 077-4396, в якому навело інформацію про надане Управлінню доручення підготувати проєкт рішення Київської міської ради «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», а також з метою дотримання вимог статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» запропонувало ТОВ «Протасів Яр» розглянути клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» від 02.02.2021 щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» та повідомити Управління про позицію ТОВ «Протасів Яр» стосовно надання погодження про можливість включення земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр».
ТОВ «Протасів Яр», обґрунтовуючи свої вимоги за зустрічним позовом, послалося на порушення Київською міською радою при прийнятті оспорюваного рішення положень частини 2 статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» щодо дотримання порядку віднесення територій та об`єктів до природно-заповідного фонду в частині отримання погодження власника (ТОВ «Протасів Яр») земельних ділянок на їх включення до заказника «Протасів Яр».
Суди першої та апеляційної інстанцій при вирішенні спору встановили, що ТОВ «Протасів Яр» у листі від 05.10.2021 № 05/10-21 повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про свою незгоду щодо включення власних земельних ділянок до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», обґрунтовану можливими обмеженнями у праві позивача як суб`єкта господарювання у здійсненні своєї підприємницької діяльності та використанні земельних ділянок згідно з метою, з якою товариство набуло у власність такі земельні ділянки.
Київська міська рада протягом розгляду справи в судах попередніх інстанцій у своїх поясненнях, а також у касаційній скарзі, зазначала, зокрема, що рішенням виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 31.05.1966 № 763/а Управлінню підприємств зеленого господарства міськвиконкому відведено земельну ділянку площею 30 га на вул. Степана Разіна (нині - вул. Протасів Яр) для влаштування парку культури та відпочинку. 
Постановою Ради Міністрів Української РСР від 13.05.1986 № 177 затверджено Генеральний план розвитку міста Києва та проект планування його приміської і зеленої зон, за матеріалами якого парки правобережжя створені переважно на незручних для будівництва територіях, порізаних ярами, балками з горбистим рельєфом, а також на основі існуючих меліоративних та лісових масивів. Значні території за характером використання є насадженнями загального користування, щодо яких передбачається ландшафтна реконструкція існуючих паркових насаджень, їх благоустрій, архітектурно-художнє оформлення. Перелік основних об`єктів зелених насаджень, що підлягають ландшафтній реконструкції та благоустрою, наведено в табл. 7.9 (арк. 105 тому 5 «Архітектурно планувальна організація території»), до яких включено парк «Протасів Яр». Крім того, необхідно враховувати, що відповідно до графічної частини Генерального плану міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002, землі у межах кварталу вулиць Волгоградської (Романа Ратушного), Докучаєвської, Протасів Яр та Солом`янської належать до озеленених територій загального користування. Земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000:72:213:0031 повністю розміщена в межах територій зелених насаджень загального користування, більша частина площі земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:72:210:0033 належить до існуючих територій зелених насаджень загального користування. Отже, ці земельні ділянки сформовано за рахунок територій зелених насаджень загального користування, які відведено для влаштування парку культури та відпочинку «Протасів Яр». 
Отже, за твердженням ради, аргументи позивача ТОВ «Протасів Яр» щодо порушення процедури ухвалення оспорюваного рішення про створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» є безпідставними з огляду на природу існування та створення цих територій, а також протиправної зміни цільового призначення цих земельних ділянок у 2004 році з метою створення обставин для передачі їх у приватну власність.
Водночас Київська міська рада зазначила, що відсутність згоди ТОВ «Протасів Яр» на включення земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення, не є підставою для скасування рішення ради в оспорюваній частині та виключення цих земельних ділянок з території заказника, оскільки це суперечить положенням статті 41 Конституції України щодо використання власності не на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршення екологічної ситуації і природних якостей землі. Частина 2 статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», на яку посилається ТОВ «Протасів Яр», за доводами ради не містить положення, що у випадку незгоди власника або користувача земельних ділянок на включення їх до території заказника, такі землі виключаються з проєкту та не можуть бути частиною заказника.
Суд касаційної інстанції у цьому випадку враховує висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 справі № 350/67/15-ц, від 22.01.2020 у справі № 455/856/16-а, у постанові Верховного Суду від 09.06.2026 у справі № 917/1143/25, від 22.01.2020 у справі № 455/856/16-а, у яких, зокрема, наведено тлумачення терміну «погодження» при виготовленні землевпорядної документації.
Так, відповідно до висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 справі № 350/67/15-ц, від 22.01.2020 у справі № 455/856/16-а стадія погодження меж земельної ділянки при виготовленні землевпорядної документації є допоміжною. При цьому у статті 198 ЗК лише зазначається про те, що складовою кадастрових зйомок є погодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами. Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акта погодження меж слід вважати, що погодження меж не відбулося та його права порушено. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав. Непогодження меж земельної ділянки не може слугувати підставою для відмови у затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. 
У постанові Верховного Суду від 09.06.2026 у справі № 917/1143/25 наведено висновок про те, що погодження меж полягає в тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, відповідний орган, уповноважений вирішувати такі питання по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акта, а із мотивів відмови. Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки, то правового значення вони не мають. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів (подібні висновки також викладені в постанові Верховного Суду від 28.03.2023 у справі № 440/6443/21). 
У постанові Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 820/688/16 наведено правовий висновок, за яким положеннями Закону України «Про природно-заповідний фонд України» не визначено кола заінтересованих осіб з метою погодження проекту організації території національного природного парку. Таким чином, залучення до участі у розробці проекту усіх власників та користувачів земельних ділянок, осіб, що у той чи інший спосіб використовують природні ресурси на територіях, що входять до складу парку, не вимагається та не зобов`язується, що наявність порушень у цій частині виключає.
З огляду на викладене та положення статей 7, 52, 53, 54 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», якими урегульовано порядок створення й оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, погодження клопотання про необхідність створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду з власниками та первинними користувачами природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання, як стадії відповідного процесу є допоміжною. Із цього не слідує, що відмова землевласника або землекористувача від погодження такого клопотання є підставою для відмови, у даному випадку у прийнятті рішення про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення та безумовною підставою для визнання такого рішення недійсним.
Суд звертає увагу на те, що, з одного боку, створення об`єктів природно-заповідного фонду переслідує суспільно-корисну та природоохоронну мету, а з іншого - накладає обмеження щодо використання земельних ділянок, які включаються до їх складу, їх власникам та користувачам. У такий спосіб, за умови відсутності законодавчих обмежень щодо перебування цих земельних ділянок у приватній формі власності (в залежності від статусу об`єкта), запровадження таких обмежень не є вигідним для їх власників та користувачів. Отже, запровадження процедури погодження клопотання про необхідність створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду з власниками та користувачами природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання, має на меті отримати від них «зворотній зв`язок» та максимально врахувати їх інтереси при прийнятті рішень. 
Водночас сама по собі відмова від погодження без формування обґрунтованих заперечень та вимог, які могли б бути враховані при прийнятті рішень, не має наслідком безумовну відмову у створенні об`єктів природно-заповідного фонду.
Посилання ТОВ «Протасів Яр» на ті обставини, що єдиним способом вирішення питання створення заказника місцевого значення є викуп належних товариству земельних ділянок для суспільних потреб відповідно до Закону України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності», ґрунтуються на власному тлумаченні товариством норм частини 2 статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», не узгоджуються з положеннями цього Закону та ЗК щодо можливості перебування земель природно-заповідного фонду у державній, комунальній та приватній власності (частина 1 статті 45).
Таким чином, Суд приходить до висновку, що Київською міською радою процедуру прийняття оскаржуваного рішення у цій частині дотримано повністю та не порушено, що свідчить про безпідставність висновків судів попередніх інстанцій щодо непогодження відповідного питання з ТОВ «Протасів Яр» як власником природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для оголошення ландшафтним заказником місцевого значення, а відтак і наявності підстав для визнання недійсними пунктів 1, 3, 4 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додатку до нього в частині земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031.
Оцінка відповідності заходу втручання у право на мирне володіння майном гарантіям статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).
Відповідно до частини 3 статті 13 Конституції України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.
Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі (частина 7 статті 41 Конституції України).
У рішенні Конституційного Суду України від 05.06.2019 № 3-р(І)2019 зазначено, що право власності не є абсолютним і може зазнавати певних обмежень. Проте будь-яке втручання та обмеження має ґрунтуватися виключно на законі, переслідувати легітимну мету та відповідати принципу пропорційності.
Суд зауважує, що власність не тільки надає переваги власнику, а й покладає на нього низку обов`язків перед суспільством та державою. Поняття «власність зобов`язує» пов`язане з принципом поєднання інтересів власника та інших осіб обов`язком використовувати власність у своїх інтересах з неухильним обов`язком поважати інтереси всього суспільства (правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 26.02.2020 у справі № 826/13788/15, від 14.05.2020 у справі № 316/1416/17).
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, визначених законом і загальними принципами міжнародного прав. Проте попередні правила не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
За усталеною практикою ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі правила: 1) викладене в першому реченні першого абзацу закладає принцип мирного володіння майном і має загальний характер; 2) викладене в другому реченні того ж абзацу охоплює питання позбавлення права власності й обумовлює його певними критеріями; 3) закріплене у другому абзаці визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Другу та третю норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, потрібно тлумачити у контексті загального принципу, закладеного першою нормою (рішення ЄСПЛ від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited проти України» (East/West Alliance Limited v. Ukraine), заява № 19336/04). 
Критеріями допустимості заходу втручання у право на мирне володіння майном та його співвідношення із гарантіями, визначеними у статті 1 Першого протоколу до Конвенції, є те, чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі, чи переслідувало воно легітимну мету (суспільний, загальний інтерес), що випливає зі змісту зазначеної статті, а також чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право:
- втручання держави у право власності повинне мати нормативну основу в національному законодавстві, яке повинне бути доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування - передбачуваними;
- якщо можливість втручання у право власності визначена законом, легітимна мета такого втручання може полягати в контролі за користуванням майном відповідно до загальних інтересів;
- втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом та з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними із цим втручанням, та інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності.
Порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції ЄСПЛ констатує, якщо хоча б один із зазначених критеріїв не буде дотриманий. І навпаки - не встановлює такого порушення, якщо дотримані всі три критерії (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17).
Тобто лише у разі дотримання всіх зазначених вище критеріїв можна визнати втручання держави у права пропорційним, а отже, правомірним, справедливим та виправданим. Суд повинен відповідно до принципу індивідуального підходу в кожному випадку вирішувати питання пропорційності з урахуванням фактичних обставин конкретної справи, оскільки в одному випадку обмеження буде пропорційним, а в іншому випадку те саме обмеження пропорційним не вважатиметься (постанова Великої Палати Верхового Суду від 03.09.2025 у справі № 911/906/23).
У справі, що розглядається, установлено, що рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» (пункти 1, 3, 4) та додаток до нього в частині земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 ґрунтується на Конституції України, положеннях ЗК, Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та прийнято з дотриманням порядку оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення, передбаченого статтями 52-53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».
Таке рішення прийнято з використанням повноважень, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», належно обґрунтоване, винесено з дотриманням балансу інтересів та забезпечення залучення громадськості (громадян) у прийнятті рішення.
Отже, втручання у право власності товариства щодо зазначених земельних ділянок має нормативну основу в національному законодавстві; зазначені правила є доступними для заінтересованих осіб, чіткими, а наслідки їх застосування - передбачуваними.
Суспільний інтерес у цьому випадку полягає в тому, що земельні ділянки відповідача являють собою унікальний природний комплекс у центрі міста Києва, що має виняткову природоохоронну, наукову, рекреаційну та історико-культурну цінність та є загальновідомим фактом, що не заперечується ТОВ «Протасів Яр», переслідує легітимну мету, яка відповідає загальним інтересам суспільства та полягає в забезпеченні права територіальної громади мирно володіти своїм майном. 
При цьому Суд ураховує, що саме ГО «Захистимо Протасів Яр» була ініціатором оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», яка послідовно протягом тривалого часу представляє та захищає інтереси мешканців територіальної громади.
Важливість цих інтересів зумовлюється також і статусом земельних ділянок - фактичною належністю їх до земель природно-заповідного фонду..
При оцінці «законних сподівань» (legitimate expectations) власника земельних ділянок у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції принципового значення набуває питання про те, чи міг власник розумно розраховувати на певний спосіб використання майна на момент його придбання з урахуванням відомих або об`єктивно передбачуваних обмежень.
ЄСПЛ у рішенні Kristiana Ltd. v. Lithuania (заява №36184/13, п. 108) зазначив, що при оцінці пропорційності необхідно враховувати: чи знала особа при набутті майна - або чи повинна була розумно знати - про обмеження, що поширюються на майно, або про можливі майбутні обмеження. 
ТОВ «Протасів Яр» набувало земельні ділянки у 2004-2005 роках на території, яка: на той час входила до складу озеленених територій загального користування відповідно до Генерального плану м. Києва 2002 року; мала статус рекреаційних земель; фактично використовувалась мешканцями як рекреаційна зона, а громада відкрито виступала проти забудови ще до підписання договорів купівлі-продажу, що доводить Київська міська рада та ГО «Захистимо Протасів Яр».
За таких обставин ТОВ «Протасів Яр» не могло мати «розумного сподівання» на безперешкодне здійснення житлової забудови на цих ділянках, а отже, обсяг захисту, на який може розраховувати власник при оцінці пропорційності втручання, є суттєво меншим, ніж у випадку, коли обмеження є несподіваним і непередбачуваним.
Доводи ТОВ «Протасів Яр» про те, що, набувши у власність зазначені земельні ділянки, товариство розраховувало на певний спосіб використання майна на момент його придбання, отримання прибутку від його використання, а не отримання обмеження його господарської діяльності внаслідок включення земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення, спростовуються встановленими судами попередніх інстанцій обставинами:
- рішенням виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 31.05.1966 № 763/а щодо відведення Управлінню підприємств зеленого господарства міськвиконкому земельної ділянки площею 30 га на вул. Степана Разіна (нині - вул. Протасів Яр) для влаштування парку культури та відпочинку;
- Генеральним планом розвитку міста Києва та проектом планування його приміської і зеленої зон, затверджених постановою Ради Міністрів Української РСР від 13.05.1986 № 177, а також Генеральним планом міста Києва, затвердженим рішенням Київської міської ради від 28.03.2002, за графічною частиною якого землі у межах кварталу вулиць Волгоградської (Романа Ратушного), Докучаєвської, Протасів Яр та Солом`янської належать до озеленених територій загального користування;
- формування земельних ділянок, належних позивачу, за рахунок територій зелених насаджень загального користування, які відведено для влаштування парку культури та відпочинку, що слідує з рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 424/1834, яким земельну ділянку площею 15,28 га віднесено до земель запасу житлової та громадської забудови з виключенням її з категорії земель рекреаційного призначення;
- рішення Київської міської ради від 21.10.2004 № 636/2046 про продаж земельних ділянок ТОВ «Протасів Яр» містить вказівки щодо покладення на товариство обов`язків власника земельної ділянки згідно з вимогами статті 91 ЗК, у тому числі додержування вимог законодавства про охорону довкілля;
- аналогічні обмеження містяться у договорі купівлі-продажу від 18.10.2005, зокрема у пунктах 3.1.3, 3.1.8, у тому числі щодо виконання вимог, викладених у висновках Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища, Управління охорони навколишнього природного середовища, Державної служби охорони культурної спадщини, КО «Київзеленбуд» та інш. (із зазначенням дат та номерів).
Принагідно зазначити, що на момент набуття ТОВ «Протасів Яр» права власності на зазначені земельні ділянки землі під об`єктами природно-заповідного фонду не могли бути передані до приватної власності в силу закону (частина 3 статті 83 ЗК у відповідній редакції).
До того ж у постанові від 12.09.2023 у справі № 910/8413/21 (пункт 269) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що втручання держави у право особи на мирне володіння майном, яке вона за добросовісної поведінки не могла б отримати у власність, не становить для такої особи надмірного тягаря.
Отже, позивач за зустрічним позовом знав або мав можливості дізнатися про особливості використання земельних ділянок, які знаходяться на території природно-заповідного фонду.
Щодо пропорційності такого втручання свідчить те, що земельні ділянки із володіння товариства не вилучалися, при цьому судами попередніх інстанцій не було встановлено, а ТОВ «Протасів Яр» належними і допустимими доказами не було доведено порушення прав власника земельних ділянок прийняттям відповідного рішення органом місцевого самоврядування.
Суд, як зазначалося вище, також виходить із того, що власність не тільки надає переваги власнику, а й покладає на нього низку обов`язків перед суспільством та державою. Поняття «власність зобов`язує» пов`язане з принципом поєднання інтересів власника та інших осіб обов`язком використовувати власність у своїх інтересах з неухильним обов`язком поважати інтереси всього суспільства (аналогічна позиція наведена у постановах Верховного Суду від 26.02.2020 у справі № 826/13788/15, від 14.05.2020 у справі № 316/1416/17).
Таким чином за наведених обставин не встановлено невідповідності заходу втручання у право власності товариства критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ, а відтак і порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у цих правовідносинах.
Разом із тим відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Суд вважає за необхідне зауважити, що на сьогодні Україна взяла на себе низку міжнародних зобов`язань, які, зокрема передбачають створення та забезпечення функціонування об`єктів природно-заповідного фонду. До таких міжнародних договорів, серед іншого, слід віднести Конвенцію про охорону всесвітньої культурної і природної спадщини (дата та місце укладання: 16.11.1972, м. Париж, Франція; дата ратифікації Україною: Указ Президії Верховної Ради Української РСР «Про ратифікацію Конвенції про охорону всесвітньої культурної і природної спадщини» від 04.10.1988 № 6673-XI), Конвенцію про охорону біологічного різноманіття (дата та місце укладання: 05.05.1992, м. Ріо-де-Жанейро, Бразилія; дата ратифікації Україною: Закон України «Про ратифікацію Конвенції про охорону біологічного різноманіття» від 29.11.1994 № 257/94-ВР); Конвенцію про охорону дикої флори і фауни та природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція) (дата та місце укладання: 19.09.1979, м. Берн, Швейцарія; дата ратифікації Україною Закон України «Про приєднання України до Конвенції 1979 р. про охорону дикої флори і фауни та природних середовищ існування в Європі» від 29.10.1996 № 436/96-ВР), а також Європейську ландшафтну конвенцію (дата та місце укладання: 20.10.2000, м. Флоренція, Італія; дата ратифікації Україною: Закон України «Про ратифікацію Європейської ландшафтної конвенції» від 07.09.2005 № 2831-ІV).
З огляду на викладене рішення судів попередніх інстанції у цій справі в оскаржуваній частині постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального права, що є підставою для скасування судових рішень у частині вирішення зустрічного позову з ухваленням у цій частині нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ТОВ «Протасів Яр».
Таким чином підстави касаційного оскарження судових рішень у частині вирішення зустрічного позову знайшла своє підтвердження під час розгляду справи.
За наслідками розгляду справи Суд відмовляє у задоволенні клопотань про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, зупинення дії оскаржуваних судових рішень та зупинення касаційного провадження.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.
Відповідно до частини 1 статті 311 ГПК суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.
З огляду на викладене касаційна скарга Київської міської ради підлягає частковому задоволенню, касаційна скарга ГО «Захистимо Протасів Яр» підлягає задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню в частині задоволення зустрічного позову з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр».
Витрати зі сплати судового збору за подання касаційних скарг в порядку статті 129 ГПК покладаються на ТОВ «Протасів Яр».

Керуючись статтями 300, 301, 308, 311, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Київської міської ради задовольнити частково. Касаційну скаргу Громадської організації «Захистимо Протасів Яр» задовольнити.
2. Скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі № 910/6925/22 у частині задоволення зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення, а також стягнення судового збору в сумі 2 481,00 грн. 

3. Ухвалити нове рішення. У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» до Київської міської ради про визнання недійсними пунктів 1, 3, 4 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додатку до нього в частині земельних ділянок з кадастровими номерами 8000000000:72:210:0008, 8000000000:72:210:0033, 8000000000:72:213:0031 відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» (код ЄДРПОУ 31238331) на користь Київської міської ради (код ЄДРПОУ 22883141) витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 7 443,00 грн (сім тисяч чотириста сорок три гривні) та за подання касаційної скарги в сумі 11 908,80 грн (одинадцять тисяч дев`ятсот вісім гривень 80 коп.) у справі № 910/6925/22.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» (код ЄДРПОУ 31238331) на користь Громадської організації «Захистимо Протасів Яр» (код ЄДРПОУ 43121319) витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 7 443,00 грн (сім тисяч чотириста сорок три гривні) та за подання касаційної скарги в сумі 11 908,80 грн (одинадцять тисяч дев`ятсот вісім гривень 80 коп.) у справі № 910/6925/22.

6. Доручити Господарському суду міста Києва видати відповідні накази у справі № 910/6925/22. 

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.С. Берднік

Судді: Н.О. Багай

В.А. Зуєв