Справа № 308/9781/26
3/308/3200/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2026 року          м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., за участю секретаря судового засіданні Заяць А.В., прокурора – Шаблій Т.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , обіймає посаду директора Підгорбського закладу дошкільної освіти «Веселка» Баранинської сільської ради Закарпатської області, за ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора Підгорбського закладу дошкільної освіти «Веселка» Баранинської сільської ради (далі – ЗДО), будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, та суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до пп. «а» п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі – Закон), всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, керуючись приватним немайновим інтересом в інтересах близької особи (доньки ОСОБА_2 ) та службовими повноваженнями як керівника, 29.08.2025, отримавши заяву останньої про прохання прийняти роботу вихователем сумісником на 0,75 ставки у Підгорбський ЗДО не повідомила у встановленому законом порядку, а саме, не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а саме, начальника відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пп. 1, 2 ч. 1 п. 3 цього Закону зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі – Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.
Відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.
Констатація порушення зазначених вимог та відповідно вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, можлива за таких умов: у особи наявний реальний конфлікт інтересів; особа не повідомляє про наявний реальний конфлікт інтересів у порядку, визначеному Законом.
З огляду на визначення реального конфлікту інтересів, наведене в абз.13 ч. 1 ст. 1 Закону, для його констатації необхідно встановлення одночасно таких складових: приватний інтерес; службові/представницькі повноваження; суперечність між приватним інтересом та службовими/представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Відповідно до пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування – це посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.
Згідно з ч. 2 ст. 81 ЦК України юридичною особою публічного права визнається юридична особа, яка створюється розпорядчим актом, крім іншого, органу місцевого самоврядування.
Наказом відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради від 09.06.2020 №23 ОСОБА_1 призначено на посаду завідувача Підгорбського дошкільного закладу.
Відповідно до рішення Баранинської сільської ради від 07.04.2020 №11 було затверджено статут Підгорбського закладу дошкільної освіти «Журавлик» (далі – Статуту).
Згідно з п. 1.5 Статуту заклад є юридичною особою, має печатку і штамп встановленого зразка, бланки з власними реквізитами.
Відповідно до п. 1.6. Статуту суб`єктом права власності Підгорбського ЗДО є територіальна громада – орган місцевого самоврядування в особі Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (ЄДРПОУ 22098169) (надалі – засновник), який здійснює його фінансування.
Згідно з п. 1.7 Статуту управління закладом здійснюється Баранинською сільською радою та відділом освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради.
Відповідно до п. 8.1 Статуту управління ЗДО здійснюється уповноваженим органом та засновником у порядку, визначеному чинним законодавством.
Згідно з п. 8.2 Статуту безпосереднє керівництво роботою закладу здійснює його керівник, який призначається на посаду та звільняє з посади уповноваженим органом.
Отже, ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права та суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», зокрема вимоги ст. 28 цього Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, за недотримання вимог якої передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.
Відповідно до ч. 3 ст. 38 Закону України «Про дошкільну освіту» керівник закладу дошкільної освіти має право: діяти від імені закладу дошкільної освіти без довіреності та представляти заклад у відносинах з іншими особами; підпису на документах з питань освітньої, фінансово-господарської та іншої діяльності закладу дошкільної освіти; приймати рішення щодо діяльності закладу дошкільної освіти в межах повноважень, визначених законодавством; призначати на посаду, переводити на іншу посаду та звільняти з посади працівників закладу дошкільної освіти, визначати їхні посадові обов`язки, заохочувати та притягати до дисциплінарної відповідальності, а також вирішувати інші питання, пов`язані з трудовими відносинами, відповідно до вимог законодавства; видавати у межах своєї компетенції накази і контролювати їх виконання; укладати договори з фізичними та/або юридичними особами в межах своїх повноважень; ініціювати проведення зовнішнього моніторингу якості освіти та якості освітньої діяльності закладу дошкільної освіти, інституційного аудиту; приймати рішення з інших питань у межах своїх повноважень, зокрема з питань, не врегульованих законодавством.
Згідно з п. 8.3 Статуту керівник закладу приймає на роботу та звільняє з роботи працівників Закладу в межах своєї компетенції; видає у межах своєї компетенції накази та розпорядження, контролює їх виконання.
Таким чином, ОСОБА_1 , як директор закладу, була наділена службовими (дискреційними) повноваженнями щодо розгляду заяв та прийняття на роботу працівників, зокрема і ОСОБА_2 .
Реалізуючи ці повноваження, ОСОБА_1 29.08.2025 прийняла до розгляду заяву доньки про прохання прийняти на роботу в ЗДО, чим надала документу юридичної сили.
Відповідно до актового запису про народження №07 від 19.05.1984 та актового запису про шлюб №01 від 25.01.217 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з абз. 3 ч. 1 ст. 1 Закону близькі особи – члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.
Відповідно до абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону приватний інтерес – це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Бажання піклуватися про родичів є природним для кожної людини, а тому відносини з родичами зумовлюють наявність у особи приватного інтересу.
З огляду на визначення поняття «приватний інтерес», наведене у ст. 1 Закону, існують достатні підстави констатувати, що ОСОБА_1 , розглянувши заяву про прийняття на роботу свої доньки, мала приватний немайновий інтерес, який полягав у бажанні покращити матеріальне забезпечення особи, з якою ОСОБА_1 пов`язана родинними відносинами.
Із викладеного вбачається та є очевидним, що саме зацікавленість в призначені на посаду в ЗДО близької особи і була приватним інтересом ОСОБА_1 під час підписання наказу про прийняття на посаду своєї доньки.
За таких обставин, вплив суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями ОСОБА_1 на об`єктивність та неупередженість, під час під час прийняття рішення щодо розгляду заяви є очевидним.
Під час реалізації ОСОБА_1 вказаного службового повноваження у частині, що стосується її близької особи, наведений вище приватний інтерес превалював над публічним інтересом, у зв`язку з чим між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими повноваженням виникла суперечність.
Вплив суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення.
ОСОБА_1 відповідно до своїх повноважень щодо прийняття заяв і видання наказів про призначення працівників, які є дискреційними мала можливість самостійно прийняти рішення про залишення заяви близької особи без розгляду або не приймати її.
Особа, приймаючи рішення про укладання договору з близькою особою не може об`єктивно діяти в інтересах закладу, який очолює та оцінити умови договору, як максимально прийнятні та оптимальні, оскільки така ситуація створює реальний конфлікт інтересів.
Таким чином, при прийнятті рішення, про розгляд заяви доньки від 29.08.2025 про взяття на роботу вчителем-сумісником, у директора Підгорбського ЗДО Баранинської сільської ради ОСОБА_1 була наявна суперечність між приватним інтересом та її службовими повноваженнями, яка вплинула на об`єктивність та неупередженість прийняття нею зазначеного рішення, що в розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів.
Відповідно до п. 1-4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або у колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів та не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Однак ОСОБА_1 в порушення зазначеної норми, не повідомила про реальний конфлікт інтересів у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а саме начальника відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради.
Факт неповідомлення належного органу про конфлікт інтересів ОСОБА_1 підтверджується листом відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради №01-10/155 від 08.06.2026.
Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, є юридична адреса Підгорбського закладу дошкільної освіти, а саме: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Підгорб, вул. Центральна, 49а, оскільки обов`язки, передбачені ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» виникли у ОСОБА_1 у зв`язку із виконанням нею повноважень на посаді директора закладу.
Датою вчинення правопорушення є дата отримання заяви доньки, а саме 29.08.2025.
Днем виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення слід вважати дату складання протоколу за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.
Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора Підгорбського закладу дошкільної освіти «Веселка» Баранинської сільської ради (далі – ЗДО), будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, та суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до пп. «а» п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі – Закон), всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, керуючись приватним немайновим інтересом в інтересах близької особи (доньки ОСОБА_2 ) та службовими повноваженнями як керівника, 01.09.2025 підписала наказ про прийняття останньої на посаду вихователя за сумісництвом Підгорбського ЗДО, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у п. 1, 2, 3 ч. 1 цього Закону зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Констатація порушення зазначених вимог та відповідно вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, можлива за таких умов: у особи наявний реальний конфлікт інтересів; особа вчиняє дії та приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.
Реалізуючи службові (дискреційні) повноваження щодо розгляду заяв та прийняття на роботу працівників, ОСОБА_1 01.09.2025 підписала наказ №24-л/тр про прийняття доньки на посаду вихователя ЗДО, чим надала документу юридичної сили.
Таким чином, при прийнятті рішення про підписання наказу від 01.09.2025 №24-к/тр про прийняття на посаду вихователя за сумісництвом Підгорбського ЗДО «Веселка» Баранинської сільської ради у ОСОБА_1 була наявна суперечність між приватним інтересом та її службовими повноваженнями, яка вплинула на об`єктивність та неупередженість прийняття нею зазначеного рішення, що в розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів.
Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП є юридична адреса Підгорбського закладу дошкільної освіти, а саме: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Підгорб, вул. Центральна, 49а, оскільки обов`язки, передбачені ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» виникли у ОСОБА_1 у зв`язку із виконанням нею повноважень на посаді директора закладу.
Датою вчинення правопорушення є дата отримання заяви доньки, а саме 29.08.2025.
Днем виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення слід вважати дату складання протоколу за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.
Постановою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.07.2026 об`єднано в одне провадження справи за №308/9781/26 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та за №308/9782/26 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП. Присвоєно справі єдиний номер – 308/9781/26.
Прокурор у судовому засіданні просила визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, та піддати адміністративному стягненню за вказаними статтями, посилаючись на обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали.
ОСОБА_3 у судовому засіданні свою у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, визнала.
Заслухавши позицію прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про наявність у діях ОСОБА_3 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП – неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП – вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Статтею 68 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушення визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.
Згідно з вимогами ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, зокрема підлягають для з`ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
Суб`єктивна сторона правопорушення, склад якого наведений в ст. 172-7 КУпАП, характеризується прямим умислом, тобто суб`єкт усвідомлює, що він не повідомляє про наявність у нього реального конфлікту інтересів, або усвідомлюючи це вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.
Отже, обов`язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.
Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, суд має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.
Об`єктивна сторона правопорушення за ст. 172-7 КУпАП полягає в активних діях або бездіяльності особи, яка має ознаки конфлікту інтересів.
Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків (ст. 10 КУпАП).
Як встановлено суддею під час судового розгляду,  ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора Підгорбського закладу дошкільної освіти «Веселка» Баранинської сільської ради, будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, та суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до пп. «а» п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, керуючись приватним немайновим інтересом в інтересах близької особи (доньки ОСОБА_2 ) та службовими повноваженнями як керівника, 29.08.2025, отримавши заяву останньої про прохання прийняти роботу вихователем сумісником на 0,75 ставки у Підгорбський ЗДО не повідомила у встановленому законом порядку, а саме, не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а саме, начальника відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.
Крім того,  ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора Підгорбського закладу дошкільної освіти «Веселка» Баранинської сільської ради, будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, та суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до пп. «а» п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, керуючись приватним немайновим інтересом в інтересах близької особи (доньки ОСОБА_2 ) та службовими повноваженнями як керівника, 01.09.2025 підписала наказ про прийняття останньої на посаду вихователя за сумісництвом Підгорбського ЗДО, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.
Вчинення  ОСОБА_1  адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, стверджується зібраними у даній справі доказами, а саме: протоколом №281 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 26.06.2026; актовим записом про народження №07 від 19.05.1984; актовим записом про шлюб №01 від 25.01.2017; поясненням ОСОБА_1 ; заявою ОСОБА_2 від 29.08.2025; листом відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради №01-10/155 від 08.06.2026.
Вчинення  ОСОБА_1  адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, стверджується зібраними у даній справі доказами, а саме: протоколом №282 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 26.06.2026; актовим записом про народження №07 від 19.05.1984; актовим записом про шлюб №01 від 25.01.2017; поясненням ОСОБА_1 ; наказом №24-к/тр від 01.09.2025; листом відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Баранинської сільської ради №01-10/155 від 08.06.2026.
З урахуванням викладеного, вважаю, що вищенаведені докази є допустимим і достатніми на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих їй адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-6 КУпАП.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).
Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.
Санкцією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено стягнення у виді накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а санкцією ч. 2 ст. 172-7 КУпАП – накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Обираючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 , у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП враховую характер вчинених них правопорушень, конкретні обставин справи та ступінь її вини, і з урахуванням санкцій ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, у контексті з положеннями ст. 36 КУпАП, вважаю необхідним накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн.
Керуючись ст. 23, 33, 172-7 ч. 1, 2, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, та на підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 665 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок судового збору.
Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Відповідно до частини першої статті 307 та частини другої статті 308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови – не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.
Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців

Суддя Ужгородського міськрайонного суду 
Закарпатської області    О.М. Світлик