ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова
Іменем України

24 серпня 2026 року
м. Харків

справа № 635/2079/26
провадження № 22-ц/818/3451/26

Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого - Пилипчук Н.П.,
суддів колегії - Мальованого Ю.М., Шабельнікова С.К.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,  за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 04 березня 2026 року, постановлену суддею Омельник М.М., 

В С Т А Н О В И В :

У березні 2026 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , яким просить стягнути з останнього заборгованість за кредитним договором № 2343780 у розмірі 32868,00 гривень, та судові витрати.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 березня 2026 року позовну заяву повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі представник ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» просить ухвалу суду скасувати справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Обгрунтовуючи апеляційну скаргу зазначає, що 03 березня 2026 року через підсистему «Електронни суд» представником позивача було сформовано та направлено оригінал позовної заяви, який було підписано електронним цифровим підписом, це підтверджується Протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, який сформований в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та містить дату підписання позовної заяви. Посилається на практику Верховного Суду про те, що надмірний процесуальний формалізм є неприпустимим та не може бути підставою для обмеження права особи на доступ до правосуддя, якщо документ дає можливість встановити його зміст, автора та волевиявлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Вказані особливості встановлюються у ст. 369 ЦПК України, а саме відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем, який зареєстрований в Електронному суді, подано позовну заяву, яка не сформована безпосередньо в підсистемі «Електронний суд» із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми документа, передбаченого Інструкцією користувача Електронного суду, та відповідно не містить дати її формування та не підписана кваліфікованим електронним підписом її підписувача. Відтак, така копія позовної заяви про стягнення заборгованості за кредитним договором не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки є копією позовної заяви, а не безпосередньо її оригіналом.

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно положень ЦПК України суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог статей 175 і 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до частин п`ятої, шостої та сьомої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За визначенням підпунктів 5.4 - 5.4-2 пункту 5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі Положення) електронний документ документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора. Електронний кабінет персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. Зовнішні електронні інформаційні ресурси систематизовані відомості і дані, створені, оброблені та збережені в електронній формі за допомогою технічних засобів та/або програмних продуктів, які не є частиною ЄСІТС.

Пунктом 26 розділу ІІІ Положення передбачено, що електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.01.2026 № 26/0/15-26 пункт 26 розділу ІІІ Положення доповнено абзацом другим, згідно з яким у разі підключення до підсистеми за допомогою розширеного клієнтського доступу електронні документи створюються з використанням корпоративної системи документообігу клієнта. До пакета документів, що надсилаються до суду, додається протокол перевірки підписів основного документа та додатків, поданих разом із ним.

Отже, починаючи з дня набрання чинності зазначеними змінами, Положення передбачає альтернативний спосіб створення та подання процесуальних документів в електронній формі з використанням корпоративної системи документообігу через розширений клієнтський доступ.

Водночас, пунктом 27 розділу ІІІ Положення визначено, що до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються. Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Згідно з пунктами 14.1-14.3 Інструкції з використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП «Інформаційні судові системи» № 230/ОД від 29.12.2023, розширений клієнтський доступ до підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надається корпоративним користувачам відповідно до умов Договорів про надання розширеного клієнтського доступу та цього Порядку. Доступ до підсистем Електронний суд Єдиної судової iнформацiйно-телекомунiкацiйної системи надається Адмiнiстратором шляхом надання можливостi цiлодобового використання API Електронного суду (далi - API ЕС), яке належним чином забезпечує реалiзацiю можливостi розширеного клiєнтського доступу. Реєстрація Клiєнта в API виконується Адмiнiстратором API ЕС (далi Адмiнiстратор) на підставі відповідного договору з корпоративним користувачем. Розширений клієнтський доступ до підсистем Єдиної судової iнформацiйно-телекомунiкацiйної системи через захищений канал зв`язку надається за допомогою комплексу захисту мережних з`єднань (TCP/IP) «ПТ Захист з`еднань-2» (експертний висновок №04/03/02-1189 від 15.05.2020 Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, який діє до 15.05.2025). Даний комплекс забезпечує: автентифікацію клієнтської частини прикладних програмних систем при підключенні до серверної частини API ЕС; встановлення захищеного ТСР-з`єднання між клієнтом та сервером API ЕС; шифрування даних ТСР-з`єднання, якi передаються мiж клiєнтом та сервером API ЕС.

Технічні вимоги до програмного інтерфейсу (API) електронного суду для корпоративних користувачів розміщені на веб сайті Державного підприємства «Інформаційні судові системи», описують функціональні та технічні можливості, а також правила використання програмного інтерфейсу взаємодії Електронного суду (далі API ЕС) з Корпоративними та іншими організаціями (далі - КО), шо використовують власне програмне забезпечення (далі - ПЗ КО) для внутрішньої організації процесів участі в судових процесах. ПЗ КО разом з API ЕС організують платформу для організації дистанційного ведення судових процесів, в яких КО є учасником (далі Платформа).

Згідно з пунктом 2.1 цих Технічних вимог АРІ ЕС забезпечує доступ ПЗ КО до даних Електронного суду (далі - ЕС), які забезпечують можливість повністю дистанційної участі КО в судових процесах, як однієї з сторін судового процесу. В першу чергу дане АРІ ЕС призначено для використання КО, у яких участь в судових процесах має масовий характер (банки, адвокатські контори та ін.) та для внутрішньої організації відповідних процесів використовується спеціалізоване або адаптоване корпоративне програмне забезпечення для оптимізації та управління такими процесами. Загальний процес взаємодії ПЗ КО з АРІ ЕС наступний: 1. В ПЗ КО формується пакет документів для подачі судового позову (позовна заява, додатки та інші необхідні документи) в електронному вигляді та підписуються КЕП представниками КО, які мають відповідні повноваження та/або довіреності. При цьому позовні заяви можуть подаватись як для відкриття нової справи, так і по вже відкритим справам на оскарження в суди вищих інстанцій. 2. В ПЗ КО для сформованого пакету документів формуються метадані, необхідні для коректної обробки в ЕС. Ці метадані підписуються КЕП (електронною печаткою) організації та разом з пакетом документів відправляються до ЕС через АРІ ЕС. 3. Отримавши позовну заяву з відповідним пакетом документів через АРІ ЕС, сервіси ЕС забезпечують прийом документів до відповідного суду, обробку, реєстрацію позовної заяви та відкриття провадження. 4. Про зміни кожного стану обробки заяви ПЗ КО отримує через АРІ ЕС квитанції в електронному вигляді визначеного формату. 5. Після відкриття провадження ПЗ КО отримує через АРІ ЕС інформацію про стан розгляду справи, процесуальні та інші документи по справі, інформацію про судові засідання та інші дані щодо ходу судового провадження. 6. В процесі розгляду справи також можуть подаватись від ПЗ КО через АРІ ЕС документи та додатки до них, передбачені відповідними процесуальними кодексами. 7. Крім справ, в яких ініціатором є КО, також через АРІ ЕС отримуються відповідні дані про справи ініційовані іншими учасниками, та в яких КО виступає в ролі учасника процесу (відповідача, третьої сторони та ін.). З метою забезпечення достовірності інформації всі документи, що приймають участь в обміні мають бути підписані персональним КЕП відповідальної особи, що подає документ.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 03 травня 2022 року у справі № 205/5252/19 (провадження № 61-1125св22) зазначив, що процесуальні документи, скріплені електронним цифровим підписом, можуть бути надіслані учасниками справи на офіційну електронну адресу суду. А суди зобов`язані перевіряти такі документи та обґрунтувати свої висновки з посиланням на протокол створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

Отже, ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» надіслало до суду першої інстанції із застосуванням підсистеми «Електронний суд» матеріали позову з використанням корпоративної системи документообігу клієнта. При цьому, до пакета документів, що надіслані до суду, доданий протокол перевірки підписів основного документа та додатків, поданих разом із ним.

Із огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення позивачеві його позовної заяви, не звернувши уваги на зміни в чинному законодавстві, у зв`язку з чим постановив ухвалу з порушенням норм процесуального права.

Стосовно судових витрат, понесених апелянтом в суді апеляційної інстанції колегія суддів зазначає, що оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується спір по суті, питання щодо стягнення судових витрат за подачу апеляційної скарги на цій стадії не вирішується.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» - задовольнити.

Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 04 березня 2026 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - С.К. Шабельніков

Ю.М. Мальований