Іменем України
РІШЕННЯ

17 липня 2026 року | м. Чернігів | справа № 927/311/26
Господарський суд Чернігівської області в складі судді Фесюри М.В., за участю секретаря судового засідання Ткачової А.Ю., розглянувши справу за правилами загального позовного провадження
за позовом: Ніжинської окружної прокуратури,
код ЄДРПОУ 0291011423, вул. Овдіївська, 2, м. Ніжин, Чернігівська область, 16600, 
в інтересах держави в особі
позивача: Державної екологічної інспекції у Чернігівській області,
код ЄДРПОУ 38053846, вул. Пантелеймонівська, 12, м. Чернігів, 14017,
до відповідача: Батуринської міської ради,
код ЄДРПОУ 04412354, вул. В. Ющенка, буд. 30, м. Батурин, Ніжинський район, Чернігівська область, 16512, 
Предмет спору: про відшкодування шкоди в розмірі 1 194 693,78 грн.
за участю представників сторін: 
прокурор: Трутень О.О.,
позивач: Городник Т.М.,
відповідач: Антоненко І.Є. 

Ніжинською окружною прокуратурою подано позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області до Батуринської міської ради про відшкодування шкоди в розмірі 1 194 693,78 грн, заподіяної незаконною порубкою дерев.
Позовні вимоги обґрунтовані протиправною поведінкою відповідача, яка полягає у незабезпеченні ним охорони і збереження лісового фонду, що призвело до незаконної порубки 65 дерев різних порід, які росли на земельній ділянці, розташованій за координатами 51.39486, 32.92799, поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області, розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) станом на 14.03.25 складає 1 194 693,78 грн. Зважаючи на те, що відповідачем не дотримано вимог законодавства в частині забезпечення охорони та захисту лісових насаджень, з останнього підлягає стягненню шкода, заподіяна даною незаконною вирубкою дерев, у розмірі 1 194 693,78 грн.
07.04.2026 Господарський суд Чернігівської області постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначити на 27.04.2025.
Ухвалою від 20.04.2026 суд клопотання представника Батуринської міської ради задовольнив, постановив провести підготовче засідання, призначене на 27.04.2026 на 09:30 за участю представника Батуринської міської ради адвоката Антоненка Ігоря Євгенійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), у режимі відеоконференції, з використанням власних технічних засобів.
16.04.2026 від Батуринської міської раlи надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позовних вимог заперечив, зазначив про те, що представник Батуринської міської ради до вказаного обстеження залучений не був. При візуальному огляді пнів на фотокартках вбачається, що більшість пнів є сухими, трухлими, покритими мохом, вони утворились до 2022 року. Відповідач звертає увагу на те, що позивачем не наведено чітких меж земельної ділянки, на якій здійснювався огляд та встановлено факт вирубки дерев, а лише визначено точку з орієнтовними координатами без зазначення статусу та чітких меж земельної ділянки. Вказана орієнтовна координата зазначена в позові « 51.39486, 32.92799», як така що є місцем порубки дерев. Відповідач звертає увагу на те, що вказані географічні координати визначались з використанням прикладних програм для смартфонів і доступних сервісів Google, що є неприпустимим. Працівниками поліції проведено огляд місця події за іншими координатами « 51.39486, 32.92739». Відповідно до вказаних координат і сформована відповідь Головного Управління Держгеокадастру у Чернігівській області №10-25-0222 від 10.03.2026 року, відповідно до якої земельна ділянка з вказаними вище координатами не сформована, кадастровий номер не визначено, відомості відсутні в Державному земельному кадастрі. Відповідач зазначає про те, що у зв`язку з такими розбіжностями в координатах не можливо встановити місцезнаходження земельної ділянки, де була виявлена порубка дерев, категорія земель та цільове призначення земельної ділянки. Чи знаходиться земельна ділянка в межах території Батуринської міської ради та чи перебуває у власності чи постійному користуванні інших осіб. Відповідно по витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом незаконної порубки лісу за ознаками ст. 246 ч.1 КК України зареєстровано кримінальне провадження №12025270390000109 від 14.03.2025 року, досудове розслідування в якому проводиться ВП №1 (м. Бахмач) Ніжинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області. Станом на час подання відзиву досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває і остаточне рішення у ньому прийняте.
20.04.2026 від Ніжинської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив №52-72-2683вих-26, в якій зазначено про те, що Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області організовано розгляд електронного звернення № 004069. Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Феськовцем О.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Овдієнком В.А. проведено обстеження місця події та виявлено пошкодження ростучих дерев до ступеня припинення росту невстановленими особами на земельній ділянці, неподалік с. Веселівка Батуринської територіальної громади, про що складено акт № 16/05 від 11.03.2025. За результатами обстеження встановлено, що невідомими особами здійснено порубку 65 дерев різних порід за координатами 51.39486, 32.92799. Встановлено, що більшість дерев спиляні протягом 2024 року. За повідомленням Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, 14.03.2025 розпочато кримінальне провадження №12025270390000109 за ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки невідомими особами деревини поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області. Під час досудового розслідування 11.03.2025 проведено огляд місця події земельної ділянки неподалік села Веселівка за координатами 51.39486, 32.92799, в ході якого встановлено незаконну порубку, а саме виявлено пні сироростучих дерев породи вільха чорна та береза у кількості 65 штук. Прокурор вважає, що твердження відповідача, щодо невірного встановлення координат у акті обстеження Інспекції (51.39486, 32.92799) і у протоколі огляду місця події (51.39486, 32.92739) не заслуговує на увагу. Згідно відкритих даних Google Maps, вказані координати знаходяться у межах одного місця розташування на одній і тій же земельній ділянці. Зазначення у протоколі огляду координат « 51.39486, 32.92739», а не « 51.39486, 32.92799» є опискою. Місцем порубки дерев є земельна ділянка, яка розташована за координатами 51.39486, 32.92799, неподалік с. Веселівка в адміністративних межах Батуринської міської ради, перебуває у комунальній власності, вказана земельна ділянка не сформована. 
21.04.2026 від Державної екологічної інспекції Чернігівської області надійшла відповідь на відзив, сформована в системі «Електронний суд» 20.04.2026, в якій зазначає про те, що за результатами обстеження складено акт №16/05 від 11.03.2025. Обстеження проводилось старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Феськовцем О.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Овдієнком В.А., до огляду було залучено начальника відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2, що спростовує твердження відповідача про те, що представник Батуринської міської ради до вказаного обстеження залучений не був. З акту № 16/05 від 11.03.2025 вбачається, що обстеження проводилось старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Феськовцем О.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Овдієнком В.А. Також до огляду було залучено начальника відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2, що спростовує твердження відповідача про те, що представник Батуринської міської ради до вказаного обстеження залучений не був. На місце було викликано слідчо-оперативну групу Бахмацького ВП Ніжинського РУП ГУ НП в Чернігівській області, спільно із якими проведено заміри діаметрів пнів зрізаних дерев стрічкою металевою Р5УЗК ДСТУ 4179-2003(ГОСТ 7502-98), складено протокол огляду місця події та польову перелікову відомість від 11.03.2025. За результатом огляду (обстеження) виявлено пошкодження 65 штук ростучих дерев, до ступеня припинення росту невстановленими особами на земельних ділянках комунальної власності Батуринської територіальної громади, неподалік с. Веселівка без відповідних дозвільних документів. Фахівцями Інспекції у відповідності до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 виконано розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерев невстановленими особами у 2024 році неподалік с.Веселівка Матіївського старостинського округу Батуринської тг Ніжинського району Чернігівської області, на землях комунальної власності. Сума збитків з врахуванням індексації за попередні роки становить 1 060 178,33 грн. Станом на 26.05.2025 досудове розслідування кримінального провадження №12025270390000109 від 14.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України по факту виявлення 11.03.2025 незаконної порубки деревини поблизу с. Веселівка, Батуринської тг, Ніжинського району, Чернігівської області тривало. Щодо твердження відповідача про недостовірність вказаної в акті дати здійснення порубки зауважує, що наявність сухого листя на порубочних рештках спростовує твердження про здійснення порубки у строк, раніший, ніж 2024 рік, тим паче, у строк до 2022 року. Щодо встановлення відповідачем наявності моху на пеньках при візуальному огляді фотоматеріалів, то в акті №16/05 прямо вказано про маскування пнів лісовою підстилкою. Щодо твердження відповідача щодо невірного встановлення координат, то різниця між ними становить 0.00060 градуса, що за відстанню складає приблизно 42 метри. 
У підготовчому засіданні 27.04.2026 суд постановив із занесенням до протоколу від 11.05.2026 про оголошення перерви в судовому засіданні до 11.05.2026 до 10:30. Суд запропонував всім учасникам справи підготувати питання, які можуть бути поставлені на вирішення експерта та запропонувати експертну установу для проведення експертизи. Крім того, суд зобов`язав прокурора надати документи, які підтверджують, які саме населені пункти входять до складу Батуринської ОТГ.
05.05.2026 від Ніжинської окружної прокуратури надійшли письмові пояснення, в яких прокурор зазначив про те, що окружною прокуратурою отримано інформацію від ГУ Держгеокадастру у Чернігівській області, відповідно до якої згідно з матеріалами формування меж територій та відомостей Публічної кадастрової карти України, яка є частиною програмного забезпечення державного земельного кадастру, географічні координати 51.39486, 32.92799 розташовуються за межами населеного пункту села Бондарі колишньої Матіївської сільської ради, Бахмацького району, яка відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №730-р «Про визначення адміністративних центрів затвердження територій територіальних громад Чернігівської області» увійшла до складу Батуринської міської територіальної громади, Ніжинського району, Чернігівської області.
07.05.2026 від Чернігівської обласної прокуратури надійшли пояснення, у яких зазначено про те, що на вимогу суду надає інформацію про затвердження територіальних громад Чернігівської області відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №730-р «Про визначення адміністративних громад Чернігівської області». Відповідно до Кодифікатора адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26.11.2020 №290 до складу Батуринської ОТГ включено, зокрема, с. Веселівка. Зважаючи на твердження представника відповідача щодо розташування місця порубки дерев відповідно до встановлених географічних координат (51.39486, 32.92799), яке розміщено за межами населених пунктів Бондарі та Веселівка.
В підготовчому засіданні 11.05.2026 суд постановив із занесенням до протоколу судового засідання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 28.05.2026, 09:00.
10.06.2026 від Батуринської міської ради надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке задоволено судом.
В судовому засіданні 11.06.2026 суд постановив із занесенням до протоколу судового засідання про відкладення судового засідання на 25.06.2026, 11:00.
В судовому засіданні 25.06 2026 суд постановив ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні до 17.06.2026,10:15. Також, суд постановив ухвалу про проведення наступного судового засідання за участю представника відповідача у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
В судове засідання 17.07.32026 прибули представник позивача, представник відповідача та прокурор.
В судовому засіданні 17.07.2026 суд оголошено вступну та резолютивну частини рішення на підставі ст.240 ГПК України.
Фактичні обставини справи, встановлені судом.
Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області за результатами розгляду електронного звернення №004069 ОСОБА_1 вх. № 10 30/П/37 від 06.03.2025, поданого з використанням засобів електронного сервісу «ЕкоЗагроза», старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Феськовцем О.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Овдієнком В.А., залучена особа - начальник відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2., проведено обстеження місця події та виявлено пошкодження ростучих дерев до ступеня припинення росту невстановленими особами на земельній ділянці, неподалік с. Веселівка Батуринської територіальної громади, про що складено акт № 16/05 від 11.03.2025. 
В акті № 16/05 від 11.03.2025 за результатами проведення огляду встановлено, що за вказаними у зверненні координатами 51.39486, 32.92799 виявлено пошкодження ростучих дерев, до ступеня припинення росту не встановленими особами на земельних ділянках комунальної власності Батуринської територіальної громади неподалік села Веселівка без відповідних дозвільних документів. Під час обстеження вказаної території встановлено, що більшість дерев вільхи чорної та берези повислої спиляні протягом 2024 року. Деревина з місця вивезена у невстановленому напрямку, рештки та вершини стовбурів дерев знаходяться у місцях їх заготівлі, неприбрані, здебільшого з наявністю листя на гілках. Більша частина пнів замасковані (прикриті) лісовою підстилкою. 
В акті № 16/05 від 11.03.2025 зазначено про те, що на місце викликано оперативно-слідчу групу Бахмацького ВП Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, спільно з якими проведено заміри діаметрів пнів зрізаних дерев стрічкою металевою ДСТУ 4179-2003(ГОСТ 7502-98), складено протокол місця огляду та польову перелікову відомість від 11.03.2025.
За повідомленням Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, 14.03.2025 слідчим відділом ВП №1 Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області розпочато кримінальне провадження №12025270390000109 за ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки невідомими особами деревини поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області. 
Під час досудового розслідування кримінального провадження, слідчим слідчого відділення поліції №1 (м. Бахмач) 11.03.2025 проведено огляд місця події земельної ділянки неподалік села Веселівка за координатами 51.39486, 32.92739, в ході якого встановлено незаконну порубку, а саме виявлено пні сироростучих дерев породи вільха чорна та береза у кількості 65 штук із зазначенням розмірів пнів.
24.03.2026 слідчим слідчого відділення поліції №1 (м. Бахмач) Ніжинського районного управління ГУНП в Чернігівській області лейтенантом поліції Івашиною Ю.М. проведено допит свідка - начальника відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2., про що складень протокол. У протоколі допиту свідок зазначив про те, що земельна ділянка з координатами 51.39486, 32.92739, де було виявлено факт незаконної порубки лісу поблизу с Веселівка, Батуринської ТГ Ніжинського району Чернігівської області знаходиться в адміністративних межах Батуринської МТГ. Земельна ділянка, на якій виявлено незаконну порубку деревини відноситься до земель комунальної власності Батуринської міської ради. Дана земельна ділянка нікому не передавалась у користування. Дозвіл на проведення лісогосподарських заходів на території з координатами 51.39486, 32.92739 Батуринською міською радою не надавався.
Відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/125-25/10083-ФХЕД від 27.11.2025, внаслідок вирубки 65 дерев: 61 дерев породи вільха чорна та 4 дерев роду береза, які росли на земельній ділянці, розташованій за координатами 51.39486, 32.92739, поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області, розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) станом на 14.03.2025 складає 1 194 693, 78 грн. 
Відділ поліції № 1 Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області листом від 26.05.2025 № 7817/124/45.1-2025 повідомив Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, що у ході досудового розслідування особи, причетні до незаконної порубки, не встановлені. 
Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області направлено Батуринській міській раді претензію № 09/1689 від 10.06.2025 з розрахунком суми шкоди щодо відшкодування шкоди, завданої державі у наслідок незаконної порубки дерев. 
Однак органом місцевого самоврядування шкоду не відшкодовано. 
У кримінальному провадженні №12025270390000109 осіб, які причетні до незаконної порубки дерев, не встановлено. Місцем порубки дерев є земельна ділянка, яка розташована за координатами 51.39486, 32.92799, неподалік с.Веселівка в адміністративних межах Батуринської міської ради, перебуває у комунальній власності відповідно до п. 24 Розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України та ненадана у користування, що підтверджується доданими до позову матеріалами. 
За інформацією Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області від 10.03.2026 № 10-25-0.222-1598/2-26 земельна ділянка з координатами 51.39486, 32.92739 не сформована. 
Враховуючи викладене, прокурор звернувся до суду з позовом в особі Державної екологічної інспекції про стягнення з органу місцевого самоврядування - Батуринської міської ради, шкоди, заподіяної лісу, у розмірі 1 194 693,78грн.
Щодо представництва прокурора інтересів держави в суді.
Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За змістом частини третьої статті 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з положеннями частин третьої та четвертої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.
Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).
Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".
Водночас, згідно зі статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.
Однією з підстав для представництва прокурора є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на встановлене порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Бездіяльність компетентного органу (суб`єкта владних повноважень) слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
У рішенні від 05.06.2019 №4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; зазначене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення відповідного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.
Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Зазначена правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 19.08.2020 у справі № 923/787/18, від 20.01.2021 у справі № 927/468/20, від 25.08.2020 у справі № 910/12285/18, № 922/3025/20 від 06.07.2021, а також Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, останню прокурором подано в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області у зв`язку із невиконанням ними своїх обов`язків щодо захисту інтересів держави у суді. 
Щодо підстав представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275, Державна екологічна Інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно з пунктом 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2020 року за № 350/34633 (далі - Положення №230) Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.
На підставі пункту 2 розділу 2 Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства.
Державна екологічна інспекція у Чернігівській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України на території Чернігівської області, який здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону та захист лісів, а отже є компетентним органом у спірних правовідносинах.
Прокурор звернувся до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області з листом від 25.02.2026 №52-72-1185ВИХ-26, у якому повідомив, що внаслідок незаконної порубки 65 дерев: 61 дерева породи вільха чорна та 4 дерева породи породи береза, державі завдано збитки та просив надати інформацію чи вживались інспекцією заходи, у тому числі претензійно-позовного характеру щодо відшкодування постійним лісокористувачем шкоди, заподіяної незаконною порубкою зазначених вище дерев та чи будуть вживатись відповідні заходи.
Державна екологічна інспекція у Чернігівській області у листі № 09-601 від 04.03.2026, Ніжинській окружній прокуратурі повідомила про те, що не заперечує проти здійснення прокуратурою представництва інтересів Інспекції у суді, оскільки докази за фактом незаконної порубки 65 дерев породи акація містяться в матеріалах кримінальної справи.
Відтак Державною екологічної інспекцією у Чернігівській області особисто підтверджено не лише нездійснення жодних дій, спрямованих на звернення до суду з відповідним позовом, але й наміру здійснення таких дій, що свідчить про її бездіяльність щодо захисту інтересів держави. 
Надавши оцінку наявним у справі доказам та перевіривши обґрунтованість наведених прокурором доводів в порушенні інтересів держави, необхідність їх захисту та обґрунтування підстав для звернення з відповідним позовом для захисту інтересів держави, суд дійшов висновку про наявність в даному випадку у прокуратури законних підстав для представництва інтересів держави, визначених ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а також правильному визначенні у позові Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, як органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Надіслання прокурором позивачам повідомлення №52-72-2183ВИХ-26 від 30.03.2026 про підготовку позовної заяви стосовно захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, є належним повідомленням останніх про звернення прокурора до суду з даним позовом, у зв`язку з чим позивач не був позбавлений можливості оскаржити доводи відповідача про неправомірність підстав представництва прокурором в суді інтересів держави в особі позивача та твердження про неналежне обґрунтування підстави для представництва інтересів держави прокурором, але наразі не зробив цього.
Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку про виключність даного випадку, дотримання прокурором встановленого чинним законодавством порядку здійснення представництва інтересів держави в суді та доведеність правових підстав для здійснення представницьких повноважень прокурора щодо звернення з відповідним позовом до суду.
Нормативно-правове обґрунтування, оцінка доказів та висновки суду.
Предметом спору у даній справі є стягнення з відповідача 1 194 693,78 грн шкоди, заподіяної лісовому фонду внаслідок порушення лісового та природоохоронного законодавства в частині неналежної охорони лісів від незаконної порубки.
Статтею 16 Конституції України обов`язком держави визначено забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України.
З цією метою питання щодо захисту інтересів держави у сфері охорони навколишнього природного середовища врегульовано на законодавчому рівні шляхом прийняття Лісового, Водного, Повітряного кодексів та Кодексу Законів України про надра, а також галузевих законів.
Ліси України, за змістом частини 2 статті 1 Лісового кодексу України, є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства у лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
За стаття 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до частин 1, 4 статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина 1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").
Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначені у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої вбачається, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Отже, суди, розглядаючи спори про стягнення шкоди, мають встановлювати обставини щодо наявності всіх елементів складу правопорушення у їх сукупності.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.
Відносини, які стосуються володіння, користування та розпоряджання лісами і спрямовуються на забезпечення охорони, відтворення та стале використання лісових ресурсів з урахуванням екологічних, економічних, соціальних та інших інтересів суспільства, (лісові відносини) регулюються, зокрема Лісовим кодексом України.
Відповідно до статті 63 Лісового кодексу України ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.
Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.
Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (частина 1 статті 86 Лісового кодексу України).
Відповідно до частини 1 статті 1 Лісового кодексу України ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Згідно із статтею 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать усі ліси на території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, у тому числі лісові ділянки, захисні насадження лінійного типу площею не менше 0,1 гектара, інші лісовкриті землі.
До лісового фонду України не належать:
- зелені насадження в межах населених пунктів (парки, сади, сквери, бульвари тощо), які не віднесені в установленому порядку до лісів;
- окремі дерева і групи дерев, чагарники на сільськогосподарських угіддях, присадибних, дачних і садових ділянках;
- самозалісені ділянки у межах населених пунктів з деревами, середній вік яких менше 30 років, та самозалісені ділянки в межах охоронних зон об`єктів енергетики, магістральних теплових мереж, магістральних трубопроводів та інших лінійних об`єктів інфраструктури;
- лісові насадження у межах земельних ділянок шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону України на суші, по берегу української частини прикордонної річки, озера або іншої водойми, переданих у постійне користування військовим частинам Державної прикордонної служби України для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій.
Отже, згідно з положеннями Лісового кодексу України віднесення лісів до лісового фонду України не залежить від категорії (основного цільового призначення) земельної ділянки, на якій вони зростають.
За змістом пункту "ї" частини 1 статті 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Шкода, заподіяна лісу, не наданому в користування, у разі невстановлення осіб, винних у заподіянні шкоди, відшкодовується органом місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.
Отже, Лісовий кодекс України, зокрема частина 2 статті 107 Лісового кодексу України в редакції, чинній з 10.07.2022, передбачає обов`язок органу місцевого самоврядування відшкодувати заподіяну лісу шкоду.
Аналіз частини 2 статті 107 Лісового кодексу України свідчить про те, що такий обов`язок виникає в органу місцевого самоврядування за наявності таких умов у їх сукупності:- якщо особи, винні у заподіянні шкоди, не встановлені та - якщо ліс, якому була заподіяна шкода, знаходиться у межах території органу місцевого самоврядування.
Лісовим кодексом України унормовано відшкодування органом місцевого самоврядування шкоди, заподіяної лісу, не наданому в користування, у разі невстановлення осіб, винних у заподіянні шкоди.
Тому, у даному випадку, неправомірність дій особи не встановлюється, позаяк така особа відсутня. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.09.2024 у справі №918/1356/23.
Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 27.03.2024 у справі № 908/65/23 зазначив, що постійний лісокористувач несе цивільно-правову відповідальність за незаконні рубки лісу на підвідомчій йому території незалежно від того, хто саме здійснив порубку, оскільки на нього законом покладено обов`язок охороняти та зберігати лісові насадження, забезпечувати їх захист та дотримання правил лісокористування. Суд у вказаній справі наголосив, що вина постійного лісокористувача презюмується, а його відповідальність виникає у разі неналежного виконання або невиконання обов`язку із забезпечення охорони лісу, що призвело до незаконної вирубки у тому числі третіми, невстановленими особами. Таким чином, цивільно-правова відповідальність лісокористувача настає внаслідок його протиправної бездіяльності, що перебуває у причинному зв`язку із заподіяною державі шкодою від незаконної рубки дерев.
Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
У розумінні положень наведеної норми на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.
Таким чином, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів, що запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановляння законного й обґрунтованого рішення.
З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 Господарського процесуального кодексу України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.
Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд погоджується з позицією прокурора та позивача і не приймає позицію відповідача та вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області за результатами розгляду електронного звернення №004069 ОСОБА_1 вх. № 10-30/П/37 від 06.03.2025, поданого з використанням засобів електронного сервісу «ЕкоЗагроза», старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Феськовцем О.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Овдієнком В.А., залучена особа - начальник відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2., проведено обстеження місця події та виявлено пошкодження ростучих дерев до ступеня припинення росту невстановленими особами на земельній ділянці, неподалік с. Веселівка Батуринської територіальної громади, про що складено акт № 16/05 від 11.03.2025. 
В акті № 16/05 від 11.03.2025 за результатами проведення огляду встановлено, що за вказаними у зверненні координатами 51.39486, 32.92799 виявлено пошкодження ростучих дерев, до ступеня припинення росту не встановленими особами на земельних ділянках комунальної власності Батуринської територіальної громади неподалік села Веселівка без відповідних дозвільних документів. Під час обстеження вказаної території встановлено, що більшість дерев вільхи чорної та берези повислої спиляні протягом 2024 року. Деревина з місця вивезена у невстановленому напрямку, рештки та вершини стовбурів дерев знаходяться у місцях їх заготівлі, неприбрані, здебільшого з наявністю листя на гілках. Більша частина пнів замасковані (прикриті) лісовою підстилкою. 
В акті № 16/05 від 11.03.2025 зазначено про те, шо на місце викликано оперативно-слідчу групу Бахмацького ВП Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, спільно з якими проведено заміри діаметрів пнів зрізаних дерев стрічкою металевою Р5УЗК ДСТУ 4179-2003(ГОСТ 7502-98), складено протокол місця огляду та польову перелікову відомість від 11.03.2025.
За повідомленням Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, 14.03.2025 слідчим відділом ВП №1 Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області розпочато кримінальне провадження №12025270390000109 за ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки невідомими особами деревини поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області. 
Під час досудового розслідування кримінального провадження, слідчим слідчого відділення поліції №1 (м. Бахмач) 11.03.2025 проведено огляд місця події земельної ділянки неподалік села Веселівка за координатами 51.39486, 32.92739, в ході якого встановлено незаконну порубку, а саме виявлено пні сироростучих дерев породи вільха чорна та береза у кількості 65 штук із зазначенням розмірів пнів.
24.03.2026 слідчим слідчого відділення поліції №1 (м. Бахмач) Ніжинського районного управління ГУНП в Чернігівській області лейтенантом поліції Івашиною Ю.М. проведено допис свідка - начальника відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради ОСОБА_2., про що складень протокол. У протоколі допиту свідок зазначив про те, що земельна ділянка з координатами 51.39486, 32.92739, де було виявлено факт незаконної порубки лісу поблизу с Веселівка, Батуринської ТГ Ніжинського району Чернігівської області знаходиться в адміністративних межах Батуринської МТГ. Земельна ділянка, на якій виявлено незаконну порубку деревини відноситься до земель комунальної власності Батуринської міської ради. Дана земельна ділянка нікому не передавалась у користування. Дозвіл на проведення лісогосподарських заходів на території з координатами 51.39486, 32.92739 Батуринською міською радою не надавався.
Відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/125-25/10083-ФХЕД від 27.11.2025, внаслідок вирубки 65 дерев: 61 дерев породи вільха чорна та 4 дерев роду береза, які росли на земельній ділянці, розташованій за координатами 51.39486, 32.92739, поблизу с. Веселівка Батуринської ТГ, Ніжинського району, Чернігівської області. , розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) станом на 14.03.2025 складає 1 194 693, 78 грн. 
Відділ поліції № 1 Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області листом від 26.05.2025 № 7817/124/45.1-2025 повідомив Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, що у ході досудового розслідування особи, причетні до незаконної порубки, не встановлені. 
Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області направлено Батуринській міській раді претензію № 09/1689 від 10.06.2025 з розрахунком суми шкоди щодо відшкодування шкоди, завданої державі у наслідок незаконної порубки дерев. 
Однак органом місцевого самоврядування шкоду не відшкодовано. 
У кримінальному провадженні №12025270390000109 осіб, які причетні до незаконної порубки дерев, не встановлено. Місцем порубки дерев є земельна ділянка, яка розташована за координатами 51.39486, 32.92799, неподалік с. Веселівка в адміністративних межах Батуринської міської ради, перебуває у комунальній власності відповідно до п. 24 Розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України та ненадана у користування, що підтверджується доданими до позову матеріалами. 
За інформацією Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області від 10.03.2026 № 10-25-0.222-1598/2-26 земельна ділянка з координатами 51.39486, 32.92739 не сформована. 
Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів завершення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні або встановлення осіб, причетних до незаконної порубки.
Прокурор зазначив, що твердження відповідача, щодо невірного встановлення координат у акті обстеження Інспекції (51.39486, 32.92799) і у протоколі огляду місця події (51.39486, 32.92739) не заслуговує на увагу. Згідно відкритих даних Google Maps, вказані координати знаходяться у межах одного місця розташування на одній і тій же земельній ділянці. Зазначення у протоколі огляду координат « 51.39486, 32.92739, а не 51.39486, 32.92799» є опискою. Місцем порубки дерев є земельна ділянка, яка розташована за координатами 51.39486, 32.92799, неподалік с. Веселівка в адміністративних межах Батуринської міської ради, перебуває у комунальній власності, вказана земельна ділянка не сформована. Згідно з інформацією ГУ Держгеокадастру вказана земельна ділянка не сформована. 
Відповідно до інформації Державної екологічної інспекції у Чернігівській області в листі від 27.03.2026 встановлено, що з використанням прикладних програм для смартфонів і доступних сервісів Google за допомогою кейсів і шарів Геоінформаційної системи управління лісовими ресурсами України та Національного геопорталу НІГД визначено, що географічні координати 51.39486, 32.92799 розмішені на несформованій земельній ділянці, землях запасу Батуринської територіальної громади Ніжинського району Чернігівської області.
Крім того, у протоколі допиту свідка ОСОБА_2 - начальника відділу земельних відносин, комунального майна та ЖКГ Батуринської міської ради свідок зазначив про те, що земельна ділянка з координатами 51.39486, 32.92739, де було виявлено факт незаконної порубки лісу поблизу с Веселівка, Батуринської ТГ Ніжинського району Чернігівської області знаходиться в адміністративних межах Батуринської МТГ. 
З огляду на вказані обставини, господарський суд зазначає, що у спірних правовідносинах конкретні особи, винні у заподіянні шкоди, не встановлені, що є умовою для покладення відповідальності за заподіяну лісу шкоду на орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.
Також господарський суд зазначає про те, що за відсутності встановлених винних осіб у незаконній вирубці дерев та за обставини виявлення незаконної вирубки дерев на земельній ділянці, вкритій лісовою рослинністю, яка знаходиться у межах території відповідача, у спірних правовідносинах наявні усі умови, передбачені частиною 2 статті 107 Лісового кодексу України, для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування шкоди на підставі цієї норми закону за завдання шкоди лісу внаслідок незаконної вирубки дерев, і саме відповідач, як орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода, є особою, відповідальною за правопорушення у вигляді незаконної вирубки дерев.
Лісовим кодексом України унормовано відшкодування органом місцевого самоврядування шкоди, заподіяної лісу, не наданому в користування у разі не встановлення осіб, винних у заподіянні шкоди.
Тому у даному випадку неправомірність дій особи не встановлюється, позаяк така особа відсутня. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.09.2024 у справі №918/1356/23.
Відтак протиправна поведінка відповідача полягає в тому, що він не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок, не здійснив контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді нездійснення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на належній йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело (причинно-наслідковий зв`язок) до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та спричинення шкоди лісу. Вина відповідача презюмується та ним не спростована.
Відповідно до Висновку експерта від 27.11.2025 №СЕ-19/125-25/10083-ФХЕД розмір шкоди, заподіяної державі порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконної порубки дерев на землях Батуринської територіальної громади, становить 1 194 693, 78 грн. Розрахунок здійснено відповідно до Порядку проведення індексації такс, затверджених постановою Кабінету міністрів України №665 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами", а саме Додатку 1 до Такси «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту».
У акті від 11.03.2025 №16/05 зазначено, що дерева є пошкодженими до ступеня припинення росту, що фактично означає відсутню можливість їх біологічного відновлення, а саме: повне припинення їх існування. У польовій переліковій відомості дерев, що додана до акту, наявні детальні відомості щодо кількості стовбурів, інформація щодо діаметру стовбурів, їх опис та характеристика. Зокрема актом визначено, що виявлено порубку 65 дерев: 61 дерев виду вільха чорна та 4 дерев роду береза.
Відповідно до вказаного акту замір пнів проведено металевою стрічкою ДСТУ 4179-2003 (ГОСТ 7502-98).
Отже, матеріали справи свідчать, про незаконну вирубку 65 дерев: 61 дерев виду вільха чорна та 4 дерев роду береза, протягом 2024 року, чим завдано матеріальної шкоди на суму 1 194 693,78 грн., на землях Батуринської територіальної громади.
Суд доходить висновку, що подані прокурором докази щодо предмету спору є більш вірогідними, ніж докази, надані для їх спростування відповідачем, з огляду на наступне.
З матеріалів справи вбачається, що місце незаконної порубки суд вважає встановленим не лише за допомогою цифрового зазначення координат, а на підставі сукупності досліджених доказів, зокрема акту, складеного за результатами проведення огляду від 11.03.2025 №16/05, протоколу огляду місця події від 11.03.2025, матеріалів кримінального провадження, а також відомостей ГУ Держгеокадастру у Чернігівській області. Зазначені докази у взаємному зв`язку та в сукупності узгоджено вказують на те, що незаконна порубка мала місце в межах географічних координат (51.39486, 32.92799), які перебувають у комунальній власності Батуринської міської ради.
Розбіжність у цифровому відображенні географічних координат, на яку посилається відповідач, сама по собі не спростовує встановленого судом факту ідентифікації місця події, оскільки інші надані суду докази дозволяють однозначно локалізувати місце незаконної порубки в межах конкретних земельних ділянок відповідача та не містять внутрішніх суперечностей.
Крім того, прокурор у відповіді на відзив зазначив, що розбіжність у зазначенні координат у позовній заяві має характер технічної описки.
Що стосується доводів відповідача про відсутність його представників під час складання акту, суд звертає увагу, що відсутність представника органу місцевого самоврядування не впливає на дійсність акту та не нівелює його доказового значення.
Суд також враховує, що акт перевірки від 11.03.2025 №16/05 скеровано Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області до ВП №1 (м. Бахмач) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області для організації досудового розслідування. Використання зазначеного акту як підстави для відкриття кримінального провадження підтверджує його належність та допустимість як доказу.
Отже, господарський суд доходить висновку, що акт перевірки від 11.03.2025 №16/05 складений з дотриманням вимог законодавства уповноваженими посадовими особами, є належним і допустимим доказом у справі.
Суд виснує, що органи місцевого самоврядування зобов`язані забезпечувати охорону, збереження та раціональне використання природних ресурсів на території відповідної громади. 
Неналежне виконання відповідачем покладених на нього законом функцій щодо охорони земель та зелених насаджень створило умови, за яких стало можливим вчинення незаконної порубки. Факт того, що конкретні особи, які безпосередньо здійснили порубку, не встановлені, не виключає цивільно-правової відповідальності власника земельної ділянки за завдану шкоду довкіллю.
Цивільно-правова відповідальність за шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, є самостійною та не поставлена у залежність від результатів кримінального провадження. Відсутність обвинувального вироку або встановлених винних осіб не перешкоджає суду на підставі наданих доказів встановити факт заподіяння шкоди та суб`єкта відповідальності.
Розрахунок шкоди здійснено у Висновку експерта від 27.11.2025 № СЕ-19/125-25/10083-ФХЕД експертом Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665, а саме, додатку 1 до Такс, із застосуванням індексу інфляції, що прямо передбачено зазначеним нормативно-правовим актом.
Суд враховує, що відповідачем не подано альтернативного розрахунку, а також не надано доказів, які б спростовували визначений позивачем розмір шкоди. 
Отже, господарський суд дійшов висновку, що розрахунок шкоди у сумі 1 194 693,78 грн здійснений відповідно до вимог законодавства, є належним і допустимим доказом.
Таким чином, у розумінні статей 79 та 86 Господарського процесуального кодексу України, надані позивачем докази у своїй сукупності є більш вірогідними, ніж доводи та заперечення відповідача, а тому суд дійшов висновку про доведеність обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Трофимчук проти України" вказав, що хоча пункту 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").
Отже, на підставі повного, всебічного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів та встановивши усі обставини справи, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Суди зобов`язані належно мотивувати свої рішення, забезпечуючи право учасників справи на справедливий судовий розгляд та можливість здійснення контролю за здійсненням правосуддя. При цьому суд не повинен надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін, а має викласти мотиви рішення в обсязі, необхідному для розуміння правової позиції суду у межах встановлених обставин та характеру спору.
На підставі встановлених судом фактичних обставин та досліджених доказів, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.
З огляду на наявні в матеріалах докази, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог повністю та стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди в розмірі 1 194 693,78 грн, завданої навколишньому природному середовищу.
Розподіл судових витрат.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує питання, зокрема, про розподіл між сторонами судових витрат.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (ч. 9 ст. 129 ГПК України).
Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню та спір виник внаслідок неправомірних дій відповідача, а тому на останнього покладається судовий збір в сумі 14336,33 грн.
Керуючись статтями 129, 236-239, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Батуринської міської ради (код ЄДРПОУ 04412354, вул. В. Ющенка, буд. 30, м. Батурин, Ніжинський район, Чернігівська область, 16512) на користь Державної екологічної інспекції у Чернігівській області (код ЄДРПОУ 38053846, вул. Пантелеймонівська, 12, м. Чернігів, 14017) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в сумі 1 194 693,78 грн шляхом перерахування отримувачу: ГУК у Черніг.обл/тг м.Батурин/24062100, р/р UA358999980333139331000025633; код ЄДРПОУ: 37972475; призначення платежу: 24062100; найменування коду класифікації доходів бюджету: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
3. Стягнути з Батуринської міської ради (код ЄДРПОУ 04412354, вул. В. Ющенка, буд. 30, м. Батурин, Ніжинський район, Чернігівська область, 16512) на користь Чернігівської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ - 02910114; отримувач Чернігівська обласна прокуратура; банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ; рахунок отримувача - UA248201720343140001000006008) судовий збір в сумі 14 336,33 грн.
4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.
Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк та в порядку, встановлені ст.256, ст.257 Господарського процесуального кодексу України.
Повне рішення складено та підписано 27.07.2026.

Суддя М.В. Фесюра

Веб адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua