ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

06 липня 2026 року 	м. Ужгород	№ 260/2803/26 	
Закарпатський окружний адміністративний суд в складі:
головуючого судді - Іванчулинець Д.В.,
при секретарі судового засідання - Грига Н.В.,
за участі сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:
представник позивача - не з`явився,
представники відповідача - Сочка О.Я. та Сливка Д.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в приміщенні суду адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (вул. Мукачівська, буд. 2, с. Шенборн, Мукачівський район, Закарпатська область, 89670, код ЄДРПОУ 34563759) до Закарпатської митниці Державної митної служби України (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 43985560) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 06 липня 2026 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено та підписано 14 липня 2026 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (далі - позивач) в особі представника – Цуги Юрія Юрійовича (далі – представник позивача) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Закарпатської митниці Державної митної служби України (далі - відповідач), в якому просить:
1) визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів № UA305000/2026/000030/1 від 20.03.2026 року; 
2) визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305160/2026/000090;
3) стягнути із Закарпатської митниці Державної митної служби України (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, код ЄДРПОУ 43985560) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (код ЄДРПОУ 34563759) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5517,06 грн (п`ять тисяч п`ятсот сімнадцять гривень 06 копійок);
4) стягнути із Закарпатської митниці Державної митної служби України (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, код ЄДРПОУ 43985560) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (код ЄДРПОУ 34563759) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн (десять тисяч гривень 00 копійок).
Позовні вимоги мотивовані тим, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» та MoravaWoodProductss.r.o. (Чеська Республіка) укладено зовнішньоекономічний контракт №31 від 17.01.2026 року. За контрактом № 31 від 17.01.2026 року MoravaWoodProductss.r.o. (Чеська Республіка) поставлено товар лісоматеріали розпиляні уздовж, не з`єднані у шип, нешліфовані, стругані, з ясеня, обрізні, сухі, дошка паркетна заготовка ясенева, сортності «ABCD MIX», розміром 19,8х165х315 мм, у кількості 22,749 м3 (26178 шт.), країна виробництва – Чеська Республіка. Фактурна вартість товару відповідно до інвойсу становить 250 євро за 1 м3. Позивачем 19.03.2026 року подано до Закарпатської митниці митну декларацію № 26UA305160005212U7, у якій митну вартість товару визначено за основним методом (за ціною договору) відповідно до статті 58 Митного кодексу України. Однак, Закарпатською митницею 20.03.2026 року прийнято: рішення про коригування митної вартості товарів № UA305000/2026/000030/1, яким визначила митну вартість товару за резервним методом на рівні 16238,37 євро, що становить 713,81 євро за 1 м3. та картку-відмову в прийнятті митної декларації № UA305160/2026/000090. Вважаючи вищевказані дії протиправними, позивач звернувся з даним позовом до суду.
01 травня 2026 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження.
11 травня 2026 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно змісту якого вбачається, що у задоволені позову просить відмовити.
18 травня 2026 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшов відповідь на відзив в якому просить суд адміністративний позов задовольнити.
29 травня 2026 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд даної справи по суті позовних вимог.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 15 червня 2026 року надіслав до суду через особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд» заяву про розгляд справи без його участі.
У судовому засіданні представники відповідача просили відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, з мотивів викладених у відзиві на позов, зазначивши, що відповідач діяв у межах наданих повноважень та у спосіб визначений чинним законодавством України, а тому, на думку представників відповідача, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідача, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (далі – ТОВ «Старвуд Закарпаття») зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності якого є здійснення господарської діяльності, пов`язаної з виробництвом різних виробів з деревини.
17 січня 2026 року між продавцем MoravaWoodProductss.r.o. (Чеська Республіка) та покупцем ТОВ «Старвуд Закарпаття» укладено зовнішньоекономічний контракт №31, відповідно до якого здійснюється поставка товару на умовах FCA Unicov (Чехія).
Відповідно до вищевказаного контракту продавцем поставлено товар лісоматеріали розпиляні уздовж, не з`єднані у шип, нешліфовані, стругані, з ясеня, обрізні, сухі, дошка паркетна заготовка ясенева, сортності «ABCD MIX», розміром 19,8х165х315 мм, у кількості 22,749 м3 (26178 шт.), виробництва MoravaWoodProducts s.r.o., країна виробництва – Чеська Республіка. Фактурна вартість товару відповідно до інвойсу становить 250 євро за 1 м3.
ТОВ «Старвуд Закарпаття» 19.03.2026 року подано до Закарпатської митниці митну декларацію № 26UA305160005212U7. Разом із митною декларацією декларантом подано всі наявні документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, зокрема: зовнішньоекономічний контракт №31 від 17.01.2026 року, рахунок-фактуру (інвойс) №404260066 від 13.03.2026 року, пакувальний лист, автотранспортну накладну №000294 від 16.03.2026 року, декларацію про походження товару, документ, що підтверджує вартість перевезення №70 від 17.03.2026 року, договір перевезення №81.03-К від 12.03.2026 року, копію митної декларації країни №26CZ300000JR9P53B9 від 17.03.2026 року та інші документи.
За результатами розгляду поданих документів митним органом висловлено сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару та запропоновано надати додаткові документи.
Декларантом надано додаткові пояснення та лист продавця MoravaWoodProducts s.r.o., експертний висновок Чернігівської торгово-промислової палати № ЧК-69 від 20.03.2026 року та пояснення щодо транспортних витрат. З експертного висновку вбачається, що ціна 250 євро за 1 м3 на ясеневу заготовку сортності ABCD Mix за контрактом №31 від 17.01.2026 відповідає спеціальній ціні продавця на цю продукцію за умовами FCA.
Однак, 20.03.2026 року Закарпатською митницею прийнято: рішення про коригування митної вартості товару № UA305000/2026/000030/1 від 20.03.2026 року та картку-відмову в прийнятті митної декларації № UA305160/2026/000090.
Позивач не погоджуючись з вищевказаними діями відповідача, звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правової оцінки спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
19 березня 2026 року ТОВ «Старвуд Закарпаття» до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № 26UA305160005212U7 (далі – МД) товар «Лісоматеріали розпиляні уздовж, не з`єднані у шип, нешліфовані, стругані, ясен, обрізні, сухі, дошка паркетна заготовка ясенева гатунок ABCD MIX розм.: 19.8х165х315мм. = 22.749м3/26178шт.» за кодом згідно з УКТЗЕД 4407959900 виробництва компанії Morava Wood Products s.r.o. Країна виробництва – Чехія, країна походження та країна відправлення Чехія.
Переміщення товару здійснюється за контрактом № 31 від 17.01.2026 (далі – Контракт) від виробника на умовах поставки FCA Unicov (Чехія). Декларантом заявлено фактурну вартість товару 250 євро/м3 та транспортні витрати - 73337,00 грн. Таким чином, заявлена декларантом за першим (основним) методом митна вартість становить - 360677,2832 грн., що еквівалентна - 7138,69 євро.
За результатами перевірки наданих до митного оформлення документів встановлено, що у відповідності до Заявки-договору на перевезення вантажу №81.03-К від 12.03.2026 року (далі – Заявка–договір) вказано, що по маршруту м. Унічов (Чехія) – смт. Вілок (Україна) вартість перевезення становить 1700 євро по курсу НБУ на день завантаження (16.03.2026 року).
Згідно умов Заявки-договору на день завантаження, 16.03.2026 року вартість перевезення складала по курсу НБУ - 86132,37 грн. (1700 євро по курсу євро - 50,6661 грн).
Однак, у Довідці від 17.03.2026 року №70 про надання транспортно-експедиційних послуг зазначено, що загальна вартість перевезення по маршруту м. Унічов (Чехія) – смт. Вілок (Україна) становить - 85982,00 грн.
Отже, у наданих до митного оформлення документах, були наявні розбіжності в числових значеннях складових митної вартості.
Разом з тим, в експортній декларації №26CZ300000JR9P53B9 від 17.03.2026 року наявне посилання на Платіжний документ (під кодом 3001) за №42202/2021-580000-2. Однак до митного оформлення даний документ не надавався. З огляду на те, що в експортній декларації №26CZ300000JR9P53B9 від 17.03.2026 року було посилання на Платіжний документ №42202/2021-580000-2, у митниці виникли об`єктивні сумніви вважати, що могла бути здійснена оплата за товар, однак всупереч вимогам п. 4 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України (далі - МК України) банківський платіжний документ, що стосується оцінюваного товару декларантом не надано.
В наданому до митного оформлення інвойсі №404260066 від 13.03.2026 року зазначена сортність товару у вигляді фрази «ABCD mix», таким чином, в товаросупровідних документах відсутнє чітке визначення кількості товарів в розрізі їх класу, який безпосередньо впливає на ціну товару. Окремого документу щодо сортності не надавалось.
З вищевказаного, митним органом унеможливлювало здійснити контроль та переконатися у тому, питома вага яких саме товарів наявна у міксі – дешевших (нижчого сорту) чи дорожчих (вищого сорту) і як це вплинуло на загальну ціну товару.
В поданих декларантом до митного оформлення документах були наявні розбіжності, що могли свідчити про додаткові витрати, понесені покупцем товарів, які є складовими митної вартості і повинні бути включені до числового значення митної вартості. Вказане безпосередньо має вплив на правильність визначення митної вартості в частині включення до неї всіх складових у повному обсязі.
Розбіжності в документах призвели до необхідності більш поглибленої перевірки даної зовнішньоекономічної операції із застосування додаткових джерел інформації.
Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості, у відповідності з положеннями наказу Держмитслужби від 01.07.2021 року №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» здійснено порівняння заявленого рівня митної вартості з рівнем митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких завершено.
За результатами аналізу цінової інформації, наявної у ЄАІС ДМСУ щодо імпортованих аналогічних/подібних товарів, митне оформлення яких вже завершено, встановлено, що заявлена вартість оцінюваних товарів (фактурна вартість 250 євро/м3 + транспортні витрати 73337,00 грн., вага нетто – 18965 кг) є значно нижчою майже в три рази (мінімум на 260 %) за найменшу вартість аналогічних товарів (фактурна вартість 650 євро/м3 + транспортні витрати 3500 євро, вага нетто – 20200 кг).
Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як стаття VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) «Оцінка товару для митних цілей» та Угода про застосування статті VII ГАТТ.
При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГАТТ), згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України.
Відповідно до пункту 2(a) статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару митом, або аналогічного товару.
Відповідно до пункту 2(b) статті під «дійсною вартістю» повинна розумітись ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції.
Примітками та додатковими положеннями до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі визначено, що стандартне розуміння «умов повної конкуренції» дозволяє стороні не враховувати при розгляді ціни, які включають спеціальні знижки лише для ексклюзивних агентів.
«Дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.
Відповідно до інформації, наявної в базі митних оформлень ЄАІС Держмитслужби, ціна продажу оцінюваних товарів є нижчою за ціну аналогічних товарів, які імпортувалися на митну територію України. При цьому, у поданих митному органу документах продавця відсутня інформація про надання будь-яких знижок на товари, що не дає можливості упевнитись, що заявлена декларантом митна вартість товарів ґрунтується на дійсній вартості, а тому не може бути визнана митним органом.
У випадку з оцінюваними товарами не дотримані положення умов повної конкуренції при формуванні ціни товару, передбачені положеннями до статті VII ГАТТ. Таким чином, у митного органу виникли сумніви щодо достовірності поданих документів та заявлених декларантом складових митної вартості.
Надані до митного оформлення документи не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Вказане унеможливлює застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Відповідно до положень статті 53 Кодексу, митним органом було направлено запит декларанту про необхідність подання (за наявності) додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, зокрема таких як: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.
Сумніви митного органу та підстави для запиту додаткових документів згідно з вимогами ст. 53 МК України є належним чином обґрунтованими, перелік запитуваних документів є мінімально необхідним з огляду на обставини зовнішньоекономічної операції та виявлені розбіжності. 
Відповідно до ст.ст. 57 та 55 МК України декларанту було запропоновано провести консультації з митним органом з метою визначення основи митної вартості та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості.
З матеріалів справи вбачається, що на запит митного органу декларантом було надано наступні документи, а саме: лист б/н від компанії Morava Wood Products s.r.o. в якому зазначено, що «… посилання 42202/2021-580000-2 (код 3021) стосується рахунку відстроченого платежу/гарантійного рахунку, який використовує наш митний представник (CSAD митні послуги). Усі митні витрати оплачуються митним представником через цей гарантійний рахунок, а потім щомісяця виставляються рахунки компанії Morava Wood Products s.r.o. Однак, це не є прямим методом оплати, а домовленістю про відстрочений платіж через митного представника»; експертний висновок від 20.03.2026 № ЧК-69, підготовлений Чернігівською ТПП; лист-пояснення ФОП ОСОБА_1 , в якому зазначено, що «…заявка-договір на перевезення вантажу №81.03-К від 1» березня 2026 року носить попередній (інформативний) характер».
Митним органом було встановлено, що в листі б/н від компанії Morava Wood Products s.r.o. зазначено, що документ за №42202/2021-580000-2 стосується рахунку відстроченого платежу/гарантійного рахунку, який використовує їх митний представник (митні послуги), і це не є прямим методом оплати, а домовленістю про відстрочений платіж через митного представника. Водночас, документ за №42202/2021-580000-2 декларант до митного органу не надав.
Беручи до уваги, що декларантом не було надано документ за №42202/2021 580000-2, зазначений в Експортній декларації під кодом 3001 – «Платіжний документ», митниця не мала змоги упевнитися в тому, що вказаний «Платіжний документ» стосувався саме відстроченого платежу/гарантійного рахунку, а не був документом, що стосувався оплати за товар.
Отже, лист наданий від компанії Morava Wood Products s.r.o. описує тільки порядок оплати витрат через гарантійний рахунок і не містить жодних фактичних даних, що стосуються складових митної вартості.
Більше того, наданий декларантом Експертний висновок від 20.03.2026 року №ЧК-69 не може вважатися належним та допустимим доказом для підтвердження заявленої митної вартості, оскільки містить виключно перелік документів, наданих декларантом та твердження, що на підставі їх аналізу, експерт дійшов висновку, що рівень ціни оцінюваного товару відповідає поточній кон`юнктурі ринку.
З огляду на наведенні факти, вказаний Експертний висновок - не містить жодного порівняльного дослідження, в ньому відсутній опис проведених експертом досліджень (робіт), в ньому не відображені жодні джерела інформації (крім документів декларанта) на основі яких проводилася експертна оцінка, відсутній опис застосованих методик, та їх результати. В даному Експертному висновку не наведені жодні порівняння оцінюваного товару, його аналоги, відсутні будь-які розрахунки числового значення.
Отже, наданий декларантом Експертний висновок, не містить жодної експертної інформації (дослідження) не може вважатись прийнятним документом для підтвердження заявленої митної вартості.
Згідно наданого декларантом листа-пояснення, підготовленого ФОП ОСОБА_1 , зазначено, що заявка-договір на перевезення вантажу № 81.03-К від 12.03.2026 року «носить попередній-інформативний характер», тобто не фіксує остаточних умов угоди. Водночас, декларант не надав заявку-договір на перевезення вантажу, у якій були б зафіксовані остаточні умови (вартість) перевезення.
Таким чином, надані декларантом додаткові документи в своїй сукупності не містили відомостей, достатніх для визнання заявленої митної вартості достовірних, документально підтверджених даних про ціну товару, сплачену або таку, що підлягає сплаті.
Також правом на проведення консультації з митним органом декларант не використав, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митним органом було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.
З вищенаведеного вбачається, що митним органом відповідно до частини шостої ст. 54 МК України було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2026/000030/1 від 20.03.2026 року за наступних причин: 1) подані декларантом основні документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, зокрема ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 2) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у ст.58 МК України в частині достовірності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, зокрема ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 3) надані декларантом на запит митного органу додаткові документи містять розбіжності з поданими основними документами та є недостатніми для визнання заявленої митної вартості товару.
При коригуванні митної вартості метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст. 58 МК України, оскільки надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МК України. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.
Відповідно до ст.64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.
При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості аналогічних товарів, з аналогічними характеристиками за наступними митними деклараціями, а саме: №25UA305160032421U0 від 18.12.2025 року - лісоматеріали розпиляні уздовж з ясеня, виробник Les Jouets de Fanny - FR, (на умовах поставки FCA Іспанія, вага нетто– 20200 кг ) з фактурною вартістю 650,00 EUR/м3 + 3500 EUR транспортні витрати до кордону України, митна вартість 737,26 EUR/м3 по першому методу; №26UA206060001332U6 від 03.03.2026 року - лісоматеріали розпиляні уздовж з ясеня (заготовка), виробник CORNUS D.O.O. - HR (на умовах поставки DAP Україна вага нетто - 20000 кг, з митною вартістю 843,3400 EUR/м3 по резервному методу; №26UA206060000519U1 від 30.01.2026 року - лісоматеріали розпиляні уздовж з ясеня (заготовка), виробник CORNUS D.O.O. - HR (на умовах поставки DAP Україна вага нетто – 20000 кг) з митною вартістю 843,3400 EUR/м3 по резервному методу.
З врахуванням меншої з наявних вартостей, при визначенні числового значення митної вартості за основу взята цінова інформація згідно митної декларації №25UA305160032421U0 від 18.12.2025 року на рівні 650,00 EUR/м3. Отже, митна вартість товару, визначена за резервним методом, становить: (650,00 EUR/м3 *22,749 м3) + транспортні витрати 73337,00 грн = 16238,37 EUR.
Декларант використав право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 Кодексу. Товар було випущено у вільний обіг за МД від 20.03.2026 року №26UA305160005407U2 під гарантійні зобов`язання в сумі - 91906,47 грн.
А отже, при прийнятті рішення про коригування митної вартості митним органом у повній мірі дотримано всі вимоги та положення чинного митного законодавства.
Згідно ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ст. 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має, зокрема, право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.
Відповідно до приписів ч. 1. та ч. 3 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення; у разі якщо документи, подані декларантом, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
В даній справі витребування додаткових документів та вжиття додаткових заходів щодо контролю задекларованої митної вартості, було обумовлено тим, що основні документи, подані декларантом, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Відповідно до частини четвертої ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Подані декларантом до митного оформлення основні документи, відповідно до умов, зазначених у статті 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які б надали можливість митному органу упевнитися, що використані декларантом відомості визначені кількісно і є достовірними, що в свою чергу дозволяє здійснити належну перевірку розрахунку числового значення митної вартості.
Зазначені обставини вказують на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у ст. 58 МК України в частині достовірності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.
Відповідно до частини другої ст. 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/ або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. 
Відповідно до частини четвертої ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до ч. 1 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст.57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); д) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише в разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Таким чином, на підставі наведених норм МК України, у зв`язку з тим, що подані декларантом основні документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за товар, а також відомостей щодо складових митної вартості, неподанням запрошуваних документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості, заявлена декларантом митна вартість не могла бути визнана. 
Як вже зазначалось вище, відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як стаття VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) «Оцінка товару для митних цілей» та Угода про застосування статті VII ГАТТ.
Відповідно до пункту 2(a) статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом, або аналогічного товару. 
Відповідно до пункту 2(b) статті під «дійсною вартістю» повинна розумітись ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції.
Якщо дійсна вартість може бути визначена відповідно до пункту (b), оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті, який може бути встановлений. 
Відповідно до додатка 1 до статті VII формування пунктів (a) і (b) дозволяє стороні, що домовляється, одноманітно визначати вартість для митних цілей або на підставі цін окремого експортера на імпортний товар, або на підставі загального рівня цін на аналогічний товар.
Правовірність вищевказаних дій митниці підтверджується правовою позицією Верховного Суду, наведеної, зокрема в постановах від 14.07.2020 по справі №809/1557/17, від 10.06.2020 по справі №1.380.2019.004752, від 28.09.2020 по справі №520/2133/19, від 10.04.2020 по справі №822/2806/15, від 18.05.2022 по справі №620/1735/20, від 13.05.2022 по справі №140/1979/2, від 20.03.2024 у справі №560/1919/23, від 19.06.2024 у справі №818/1872/18, від 29.05.2025 у справі №160/24165/23 наявність розбіжностей в документах, що підтверджують митну вартість є підставою для коригування додаткових документів та у разі їх ненадання коригування митним органом митної вартості.
Верховним Судом у справі №520/2133/19, наведена правова позиція, що системний аналіз норм ст.ст. 53-55, 57-63 МК України, вказує що обов`язок довести задекларовану митну вартість лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні задекларованого товару зобов`язаний надати документи за переліком згідно ч. 2 ст. 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає право митниці вчиняти наступні дії спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах результатами митного огляду цього товару, порівняння заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено . В разі ненадання декларантом документів на підтвердження задекларованої митної вартості, контролюючий орган приймає рішення про коригування митної вартості.
У справі №620/1735/20 Верховний Суд навів схожу правову позицію, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В даній справі, враховуючи наведену правову позицію Верховного Суду щодо обґрунтованості сумнівів на підставі порівняння заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, а також враховуючи інші підстави для обґрунтованого сумніву в достовірності митної вартості, позивачем не враховано наведену правову позицію Верховного Суду по справі №520/2133/19 та по справі №620/1735/20 та неправильно застосовано норми ч. 3 ст. 53 МК України (щодо обов`язку декларанта надати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості) та ч. 2 ст. 58 МК України (щодо підстав неможливості застосування визначення митної вартості за ціною договору у разі не підтвердження документально та не визначення достовірно відомостей використаних декларантом або відсутності хоча б однієї із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні).
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, відповідач як суб`єкт владних повноважень надав суду достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив на позов, і довів правомірності винесення оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.
З урахуванням зазначеного, на підставі встановлених в судовому засіданні фактів та обставин, суд приходить висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.
Відповідно до ст. 139 КАС України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, –

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Старвуд Закарпаття» (вул. Мукачівська, буд. 2, с. Шенборн, Мукачівський район, Закарпатська область, 89670, код ЄДРПОУ 34563759) до Закарпатської митниці Державної митної служби України (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 43985560) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя	Д.В. Іванчулинець