| Справа № 591/4263/26 Провадження № 3/591/1118/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 серпня 2026 року м. Суми
Суддя Зарічного районного суду міста Суми Косар А. І., розглянула у приміщенні суду в м. Суми матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли
від | управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України
про | притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП
стосовно | ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1  і установила

Згідно відомостей протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 639630 від 13.04.2026 стосовно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КУпАП, 13.04.2026 року об 11:41 в м.Сумах по вул.Харківська, 1 ОСОБА_1 керував транспортним засобом Daewoo Sens Т13110 д.н.з. НОМЕР_2 будучи позбавленим права керування транспортними засобами. Правопорушення вчинено повторно протягом року, чим порушив п. 2.1 а) Правил дорожнього руху.
Дії ОСОБА_1 поліцейським уповноваженого органу поліції кваліфіковано за ч. 5 ст. 126 КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1 не прибув. Був повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи згідно з вимогами чинного КУпАП, за адресою проживання, вказаною в протоколі, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду 27.07.2026 з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вжити якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.
Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).
Суд враховує те, що рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" доставляються відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а згідно п.991 згаданих Правил рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Такі дії ОСОБА_1 суд розцінює як ухилення від явки до суду з метою затягування розгляду справи та неможливості прийняти рішення у строк, встановлений ст. 38 КУпАП, а тому суд не вбачає підстав відкладати розгляд справи, оскільки правопорушник за період перебування на розгляді суду матеріалів справи не скористався правами, наданими йому чинним законодавством, передбаченими статтею 268 КУпАП, не надав пояснень щодо протоколу про адміністративне правопорушення, обставин справи й доказів на їх підтвердження, беручи до уваги той факт, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 126 КУпАП, не віднесено до таких, які підлягають розгляду за обов`язкової присутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, а тому, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, на підставі наявних документів, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення.
Системний аналіз приписів стст.7, 254, 279 КУпАП визначає, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо неї.
З матеріалів слідує, що обставини адміністративного правопорушення виявлені та зафіксовані поліцейським 13.04.2026, потерпілі від правопорушення відсутні; матеріальні збитки не заявлено.
Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - восьмій цієї статті.
Оскільки події відбулися 13.04.2026 , а тому строк накладання адміністративного стягнення на момент розгляду зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 38 КУпАП закінчився.
Узагальненим науково – консультативним висновком від 30.06.2017 науково – консультативна рада при Вищому адміністративному суду України дійшла висновку, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.
При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, суд враховує положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.
У цій справі з об`єктивних причин суд не розглянув справу у термін, в який особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності після вчинення правопорушення.
В силу пункту 7 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Отже, КУпАП чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії. Тобто, приписи 247 статті КУпАП є імперативними, і чітко вказують, що суд повинен лише закрити провадження, і не вирішувати при цьому жодних інших питань.
Оскільки КУпАП, в даному випадку, не передбачає можливості поновлення чи продовження строку накладення адміністративного стягнення, встановлений статтею 38 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення, стосовно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КУпАП підлягає закриттю на підставі пункту 7 статті 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.
Керуючись стст. 38, 247, 283, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
Постановив:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною п`ятою статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі пункту 7 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до Сумського апеляційного суду через Зарічний районний суд м. Суми протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя       А. І. Косар