ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

02 вересня 2026 року м. Житомир справа № 240/26828/25
категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Трубний завод "Трубосталь" до Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису
встановив:
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство "Трубний завод "Трубосталь" (далі - ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ") з позовом до Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач), в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить:
- визнати протиправним та скасувати припис від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП.
На обґрунтування поданої заяви ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" зазначило, що оскаржуваний припис винесено з порушенням вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а саме без перевірки за місцем настання події, з ігноруванням наданих доказів, на основі неіснуючих обставин (зокрема вигаданого обладнання), з перевищенням повноважень. Застосування припису створює суттєві ризики для товариства: фінансові втрати, пов`язані з потенційним зупиненням виробництва та виготовленням документації, яка потребує фінансових втрат на неіснуючі порушення, обладнання; дисциплінарне переслідування працівників товариства; втрата ділової репутації серед населення, та потенційних контрагентів; недовіра з боку інших контролюючих органів. Враховуючи викладене товариство підсумувало, що припис від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП не відповідає критеріям правомірності, обґрунтованості та неупередженості. 
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Крім того, ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Представником Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці подано відзив на позовну заяву, у якому останній зазначив, що оскаржуваний припис від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП винесено посадовими особами відповідача на законних підставах, у межах повноважень, у спосіб та відповідно до вимог чинного законодавства України та просив в задоволенні позовних вимог відмовити.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що у зв`язку з настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 18.08.2025 із вальцювальником трубоформувального стану ОСОБА_1 , в трубному цеху №1 ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ", уповноваженими особами Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці відповідно до направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.10.2025 №ЦЗ/1/12108-25, виданого на підставі наказу від 08.10.2025 №519/ЦЗ-ЗК "Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)" у ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ", у період з 20.10.2025 по 22.10.2025 було проведено позапланову перевірку на підставі абз.9 ч.1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Результати перевірки оформлені актом від 22.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА№023914 (далі - акт перевірки).
На підставі акту перевірки винесено припис від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП, яким зобов`язав позивача усунути такі порушення:
п.1: В наказі про прийняття на роботу не робиться запис про проведення вступного інструктажу;
п.2: Відсутні накази (розпорядження) щодо допуску працівників до самостійної роботи, після закінчення стажування (дублювання) та при задовільних результатах перевірки знань з питань охорони праці;
п.3: Роботодавець не створив службу охорони праці;
п.4: Відсутній акт опосвідчення стану безпеки електроустановок споживачів, що повинен відповідати вимогам Правил, а саме відображати дотримання термінів періодичності, якості та змісту виконаних регламентних робіт по обслуговуванню електроустаткування, у тому числі виконання робіт з випробування і вимірювання кабельних ліній електропередач, випробування обладнання (із зазначенням: ким проведено роботи, в які терміни вони проведені та їх результати), оцінку кваліфікаційних вимог та медичних висновків щодо можливості електротехнічних працівників виконувати роботи в електроустановках напругою до 1000 В; дотримання вимог щодо виконання організаційних заходів, що забезпечують безпечну роботу персоналу в електроустановках; забезпечення електротехнічних працівників необхідними ЗІЗ, випробуваними в терміни, визначені нормативами (із зазначенням: ким проведено випробування, в які терміни вони проведені та їх результати);
п.5: Не призначені працівники, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацію обладнання: вантажопідіймальні крани, підіймальні пристрої і відповідне обладнання, обладнання що працює під тиском, автомобільним транспортом, електрогосподарством та роботами на висоті, з числа посадових осіб, які мають відповідну підготовку і пройшли перевірку знань у встановленому порядку;
п.6: Не розроблені графіки технічного обслуговування і ремонту обладнання, а саме вантажопідіймальні крани, підіймальні пристрої і відповідне обладнання, обладнання що працює під тиском, автомобільним транспортом, електрогосподарством та робіт на висоті;
п.7: Роботодавець не розробив перелік робіт з підвищеною небезпекою на підприємстві, для проведення яких потрібні спеціальне навчання і щорічна перевірка знань з питань охорони праці;
п.8: Відсутня затверджена керівником інструкція, яка визначає порядок і методи огляду знімних вантажозахоплювальних пристроїв, а також методи усунення виявлених пошкоджень;
п.9: Відсутня експлуатаційна документація, що визначає порядок, методи бракування та бракувальні показники знімних вантажозахоплювальних пристроїв;
п.10: Вальцювальників трубо формувального стану під час укладання трудового договору роботодавець не інформують під розписку про умови праці та про наявність на його робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів;
п.11: Відсутній затверджений керівником перелік робіт, що виконуються в порядку поточної експлуатації електроустановок споживачів;
п.12: У суб`єкта господарювання відсутній журнал обліку вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв;
п.13: Перевірку знань працівників з питань безпечної експлуатації електроустановок споживачів (Протокол №47 від 26.06.2025), проведено з порушенням вимог пункту 4.4 Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці;
п.14: Не проведено навчання з охорони праці, під час прийняття на роботу і в процесі роботи, працівникам, що працюють вальцювальниками трубоформувального стану;
п.15: Суб`єкт господарювання не подав декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки: на автоматичну лінію виготовлення труб модель ОС 76.130;
п.16: Не представлено звіти проведення технічного огляду (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки;
п.17: Не проведено аудит з охорони праці на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки: на автоматичну лінію виготовлення труб модель ОС 76.130.
Позивач не погоджуючись із цим приписом, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) встановлені Законом України від 5 квітня 2007 року №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон №877-V).
За визначенням, наведеним у абзацах 2, 3 частини 1 статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Сферу дії цього Закону визначено приписами статті 2.
Основні принципи державного нагляду (контролю) установлені статтею 3 цього Закону, до яких, зокрема, віднесено:
пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності;
здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;
орієнтованість державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності;
здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Порядок та підстави проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 6 Закону №877-V, відповідно до абзацу 9 частини першої якої, підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (абзац 12 частини першої статті 6 Закону №877-V).
За правилами частини другої статті 6 Закону №877-V забороняється проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею. Виключенням з цього правила є лише приписи частини четвертої статті 2 цього Закону.
Частиною 1 статті 8 Закону №877-V установлено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю), зокрема, має право вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства.
Отже, виходячи із основних засад та принципів, визначених Законом №877-V позапланова перевірка є особливою формою контролю, спрямованого на попередження у майбутньому подій, що передували нещасному випадку, що здійснюється незалежно від інших заходів, що зазвичай проводяться у таких випадках.
Водночас, основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, визначені Законом України від 14 жовтня 1992 року №2694-ХІІ "Про охорону праці" (далі - Закон №2694-ХІІ), який регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.
Цим же Законом №2694-ХІІ передбачено відшкодування шкоди у разі ушкодження здоров`я працівників або у разі їх смерті (стаття 9) та запроваджено процедуру розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій (стаття 22).
Так, за приписами частин 1, 2 статті 22 Закону №2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
На виконання статті 22 Закону України "Про охорону праці" і статті 36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування" 17 квітня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві №337, яким установлено процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування".
За визначенням, наведеним у пункті 3 Порядку №337, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.
За умовами пункту 8 Порядку №337 у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом двох годин повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.
За правилами пункту 10 Порядку №337 спеціальному розслідуванню, підлягають, зокрема, нещасні випадки із смертельними наслідками.
Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок) (пункт 14 Порядку №337).
Обов`язки та права такої комісії визначені пунктами 33, 38 Порядку №337.
У пункті 49 Порядку №337 наведено перелік документів, що є складовими матеріалів розслідування (спеціального розслідування), зокрема, у разі проведення спеціального розслідування випадку смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків до матеріалів розслідування належать:
повідомлення роботодавця (замовника робіт) про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), звернення органу досудового розслідування, інформація, отримана з інших джерел (звернення юридичних і фізичних осіб тощо), рішення (постанова) суду про проведення розслідування чи повторного розслідування або про встановлення факту настання нещасного випадку в судовому порядку;
копія наказу Держпраці про утворення спеціальної комісії;
копія наказу Держпраці про продовження строку спеціального розслідування;
примірник (копія) акта за формою Н-1;
медичний висновок про причини смерті, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння;
протокол огляду місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), за встановленою формою;
протокол зустрічі членів спеціальної комісії з членами сім`ї потерпілого чи уповноваженою особою, яка представляє їх інтереси;
інші документи залежно від обставин і причин настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків.
Документи, що отримані, використані та складені комісією (спеціальною комісією) під час проведення розслідування, зазначаються окремим переліком і належать до матеріалів розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії.
Підписання членами комісії (спеціальної комісії) протоколів, актів та інших документів, передбачених Порядком, та затвердження їх роботодавцем, який утворив комісію, або керівником органу, що утворив спеціальну комісію, може здійснюватися також шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису такої особи.
Перелік обставин, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, наведений в пункті 52 Порядку №337. До таких випадків віднесено, зокрема, виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений).
Виходячи із змісту основних засад та принципів Закону №877-V, а також меж його дії, визначених статтею 2 цього Закону, метою позапланової перевірки є, насамперед, виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства. Тобто, орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до сфери його відання критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від здійснення суб`єктом господарювання своєї діяльності. Враховуючи те, що основним принципом такої перевірки є саме пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами у сфері господарської діяльності, повноваження органу Держпраці під час проведення такого заходу є обмеженими лише в частині з`ясування питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Наслідками такої перевірки є складання припису, що має правові наслідки лише для суб`єкта господарювання.
Водночас питання, пов`язані з організацією розслідування нещасного випадку та взаємодії роботодавця з органом державного нагляду (контролю) визначені іншим Законом №2694-ХІІ та прийнятим на його виконання Порядком №337.
Так, виходячи із оцінки преамбули Закону №2694-ХІІ та положень Порядку №337 на роботодавця покладено обов`язок організувати та провести спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві, метою якого є встановлення обставин, за яких такий випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, що насамперед дає право на отримання соціальних гарантій особами, що мають на них право. Метою такого розслідування є насамперед висновки, за яких працівник (або інша постраждала особа) має право на відшкодування шкоди у разі ушкодження його здоров`я.
Крім того, проведення спеціального розслідування здійснюється виключно роботодавцем або іншою уповноваженою особою підприємства, в той час як обов`язок організувати та провести позапланову перевірку покладено на орган державного контролю.
Представник Держпраці, за приписами Порядку №337 лише входить до складу спеціальної комісії, що проводить таке розслідування. Наведене означає, що законодавець, зобов`язуючи керівника підприємства вчинити певні дії з приводу нещасного випадку, що стався на його території, жодним чином не пов`язує виконання роботодавцем цього обов`язку з діяльністю органу державного контролю у таких випадках і не ставить орган Держпраці у залежність від строків та результатів розслідування, що проводить роботодавець.
Враховуючи те, що за приписами Закону №877-V, діяльність органів державного контролю є превентивною і, у першу чергу, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства шляхом вжиття відповідних заходів реагування, до яких відносяться і позапланові перевірки, суд дійшов висновку, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку №337 жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону №877-V та не обмежує в часі проведення такого заходу.
Наведений у пункті 49 Порядку №337 перелік документів, що відносяться до матеріалів спеціального розслідування, не є вичерпним і законодавець жодним чином не забороняє одночасно або попередньо провести позапланову перевірку установи з приводу нещасного випадку, що стався, та надалі долучити ці документи до матеріалів такого розслідування. Питання хронології подій, що передують складанню акта про нещасний випадок та акта про результати проведення позапланового заходу, вирішуються виходячи із процедури, що встановлена саме для такого виду заходу. Це означає, що позапланова перевірка проводиться автономно, а на її висновки не впливають тривалість проведення та дата затвердження результатів спеціального розслідування.
Отже, аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що приписами Порядку №337 урегульовані наступні процедури: проведення розслідування нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві; облік таких випадків. Наслідком такого розслідування є складання відповідного акта, згідно з яким у певної категорії осіб виникає можливість реалізації права на страхові виплати у разі смерті потерпілого (частина перша статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування").
Натомість, приписами абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону №877-V смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією із підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю). І на проведення цього заходу жодним чином не впливають результати інших процедур, проведення яких передбачені чинним законодавством у таких випадках.
Таким чином, за предметом регулювання у контексті аналізу наведених норм законодавства, позапланова перевірка та спеціальне розслідування є самостійними, обов`язковими заходами, умовою проведення яких є, зокрема, факт настання нещасного випадку, що призвів до смерті працівника. Водночас проведення жодного із зазначених заходів, не залежить від результатів іншого, так як вони проводяться незалежно один від одного, на підставі різних нормативно-правових актів, мають різну мету, різні організаційні процедури та наслідки.
Суд також зазначає, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.
Такі висновки висловив Верховний Суд у постанові від 24 серпня 2023 року у справі №620/18817/21.
Відтак суд вважає необґрунтованими доводи позивача про те, що оскільки смерть ОСОБА_1 наступила природнім шляхом та не пов`язана з господарською діяльністю товариства, тому проведення вказаного позапланового заходу є безпідставним та незаконним.
Щодо обґрунтованості виявлених відповідачем порушень законодавства про працю, які позивача зобов`язано усунути спірним приписом, суд зазначає таке.
Щодо порушень, які вказані у пунктах 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 15, 16, 17 Припису, суд зазначає таке.
Згідно зі ст.13 Закону № 2694-XII Роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме:
створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання;
розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці;
забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються;
впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо;
забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом;
забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин;
організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів;
розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;
здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці;
організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці;
вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.
Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.
Відповідно до норм статті 15 Закону №2694-XII на підприємстві з кількістю працюючих 50 і більше осіб роботодавець створює службу охорони праці відповідно до типового положення, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.
В п.3 припису зазначено, що роботодавець не створив службу охорони праці, однак суд зазначає, що наказом ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 30.12.2024 №172 створено службу охорони праці, в штатному розкладі є посада інженера з охорони праці, тому викладений п.3 припису є необґрунтованим.
Крім того, у п.4 припису зазначено, що відсутній акт опосвідчення стану безпеки електроустановок споживачів, що повинен відповідати вимогам Правил, а саме відображати дотримання термінів періодичності, якості та змісту виконаних регламентних робіт по обслуговуванню електроустаткування, у тому числі виконання робіт з випробування і вимірювання кабельних ліній електропередач, випробування обладнання (із зазначенням: ким проведено роботи, в які терміни вони проведені та їх результати), оцінку кваліфікаційних вимог та медичних висновків щодо можливості електротехнічних працівників виконувати роботи в електроустановках напругою до 1000 В; дотримання вимог щодо виконання організаційних заходів, що забезпечують безпечну роботу персоналу в електроустановках; забезпечення електротехнічних працівників необхідними ЗІЗ, випробуваними в терміни, визначені нормативами (із зазначенням: ким проведено випробування, в які терміни вони проведені та їх результати).
Проте судом встановлено, що наказом ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 05.03.2025 №31 була створена комісія з опосвідчення стану безпеки електроустановок споживачів. Вказаною комісією спільно з спеціалістами вимірювальної електротехнічної лабораторії МПП "ЕЛЕКТРОСЕРВІС" проведено електровимірювальні роботи у відповідності до акту опосвідчення технічного огляду стану безпеки електроустановок споживачів від 13.06.2025 003.20.06-2025, затвердженого генеральним директором Товариства, тому викладений п.4 припису є необґрунтованим.
Також, в п.5 припису зазначено, що не призначені працівники, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацію обладнання: вантажопідіймальні крани, підіймальні пристрої і відповідне обладнання, обладнання що працює під тиском, автомобільним транспортом, електрогосподарством та роботами на висоті, з числа посадових осіб, які мають відповідну підготовку і пройшли перевірку знань у встановленому порядку.
Водночас, матеріалами справи підтверджено, що на підприємстві призначені відповідальні особи, які здійснюють нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією обладнання на підставі відповідних протоколів та посвідчень, тому викладений п.5 припису є необґрунтованим.
В п.6 припису зазначено, що не розроблені графіки технічного обслуговування і ремонту обладнання, а саме вантажопідіймальні крани, підіймальні пристрої і відповідне обладнання, обладнання що працює під тиском, автомобільним транспортом, електрогосподарством та робіт на висоті.
Однак судом встановлено, що в грудні 2024 року на підприємстві розроблено графіки технічного обслуговування і ремонту обладнання, саме вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання, що працює під тиском автомобільним транспортом, електрогосподарством та робіт, а також графік ППР електрообладнання цеху №1 на 2025 рік від 25.12.2024, тому викладений п.6 припису є необґрунтованим.
Крім того, у п.7 припису зазначено, що роботодавець не розробив перелік робіт з підвищеною небезпекою на підприємстві, для проведення яких потрібні спеціальне навчання і щорічна перевірка знань з питань охорони праці.
Однак, суд зазначає, що наказом від 30.12.2024 №169 на підприємстві затверджено перелік робіт з підвищеною небезпекою, тому викладений п.7 припису є необґрунтованим.
Також, в п.8 припису зазначено, що відсутня затверджена керівником інструкція, яка визначає порядок і методи огляду знімних вантажозахоплювальних пристроїв, а також методи усунення виявлених пошкоджень.
Однак, матеріалами справи підтверджено, що наказом ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 01.04.2025 №44 на підприємстві затверджено Інструкцію з охорони праці №44 про порядок і методи огляду знімних вантажозахоплювальних пристроїв, а також методи усунення виявлених пошкоджень, тому викладений п.8 припису є необґрунтованим.
В п.9 припису зазначено, що відсутня експлуатаційна документація, що визначає порядок, методи бракування та бракувальні показники знімних вантажозахоплювальних пристроїв.
Однак судом встановлено, що наказом ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 01.04.2025 №42 на підприємстві затверджено Порядок, що визначає методи бракування та бракувальні показники знімних вантажозахоплювальних пристроїв (експлуатаційної документації), тому викладений п.9 припису є необґрунтованим.
Крім того, у п.11 припису зазначено, що відсутній затверджений керівником перелік робіт, що виконуються в порядку поточної експлуатації електроустановок споживачів.
Однак, суд зазначає, що наказом ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 26.06.2025 №79 на підприємстві затверджено Перелік робіт, що виконуються в порядку поточної експлуатації, а саме електроустановки та електрообладнання до 1000 В виробничого цеху №1 ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ", тому викладений п.11 припису є необґрунтованим.
Також, в п.12 припису зазначено, що у суб`єкта господарювання відсутній журнал обліку вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв.
Однак, матеріалами справи підтверджено, що на підприємстві наявний Журнал обліку ванатжопідіймальних механізмів від 01.01.2025", тому викладений п.12 припису є необґрунтованим.
В п.15 припису зазначено, що суб`єкт господарювання не подав декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки: на автоматичну лінію виготовлення труб модель ОС 76.130.
Проте судом встановлено, що автоматична лінія труб модель ОС 76.130 на балансі ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" відсутня, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 10 за 1-й квартал 2025 року, за 2-й квартал 2025 року, за 3-й квартал 2025 року, за вересень 2025 року та жовтень 2025 року та фотознімками маркування наявного на підприємстві обладнання, тому викладений п.15 припису є необґрунтованим.
Крім того, у п.16 припису зазначено, що не представлено звіти проведення технічного огляду (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.
Однак, суд зазначає, що у матеріалах справи наявний висновок експертизи від 08.09.2023 №205.2023.30314898 на повітрозбірник В-3,2, в складі якого є звіт про виконання технічного діагностування вказаного обладнання; технічний звіт від 12.04.2025 №089.2025.30314898 на кран мостовий електричний однобалковий підвісний; технічний звіт від 29.07.2025 №226.2025.30314898 на кран мостовий за результатами виконання періодичного часткового технічного огляду; висновок експертизи від 29.07.2025 №233.2025.30314898 на кран мостовий однобалковий опорний з електричною таллю, в складі якого є звіт про виконання періодичного часткового технічного огляду; висновок експертизи від 29.07.2025 №232.2025.30314898 на кран мостовий електричний КМ-10, в складі якого є звіт про виконання періодичного часткового технічного огляду, тому викладений п.16 припису є необґрунтованим.
Також, в п.17 припису зазначено, що не проведено аудит з охорони праці на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки: на автоматичну лінію виготовлення труб модель ОС 76.130.
Як вже зазначалося вище, на балансі ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" автоматична лінія труб модель ОС 76.130 відсутня, водночас у 2025 році на підприємстві було проведено аудит з охорони праці на експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, що підтверджується відповідними документами, наявними у матеріалах справи, тому викладений п.17 припису є необґрунтованим.
Щодо порушень, які зазначені у пунктах 1, 2, 10, 13, 14 Припису, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 5 Закону №2694-XII Під час укладання трудових договорів (крім трудового договору про дистанційну роботу) роботодавець повинен поінформувати працівника під розписку про умови праці та про наявність на його робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, можливі наслідки їх впливу на здоров`я та про права працівника на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до законодавства і колективного договору та з урахуванням особливостей спрощеного режиму регулювання трудових відносин, визначеного главою III-Б Кодексу законів про працю України.
Статтею 18 Закону №2694-XII передбачено, що працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою або там, де є потреба у професійному доборі, повинні щороку проходити за рахунок роботодавця спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці.
Перелік робіт з підвищеною небезпекою затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.
Посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією безпечного ведення робіт, під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, проходять навчання, а також перевірку знань з питань охорони праці за участю профспілок. Порядок проведення навчання та перевірки знань посадових осіб з питань охорони праці визначається типовим положенням, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.
Не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з охорони праці.
У разі виявлення у працівників, у тому числі посадових осіб, незадовільних знань з питань охорони праці, вони повинні у місячний строк пройти повторне навчання і перевірку знань.
В п.1 припису зазначено, що в наказі про прийняття на роботу не робиться запис про проведення вступного інструктажу.
Водночас, в матеріалах справи наявні накази про прийняття на роботу та проведення вступних інструктажів працівникам ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ", зокрема, наказ від 20.06.2025 №384-к з додатком про прийняття та проведення вступного інструктажу вальцювальнику трубоформувального стану виробничого цеху №1 ОСОБА_1 з його підписом в журналі вступного інструктажу з питань охорони праці, тому викладений п.1 припису є необґрунтованим.
Крім того, у п.2 припису зазначено, що відсутні накази (розпорядження) щодо допуску працівників до самостійної роботи, після закінчення стажування (дублювання) та при задовільних результатах перевірки знань з питань охорони праці.
Однак, суд зазначає, що в матеріалах справи наявні розпорядження щодо допуску працівників ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" до самостійної роботи", зокрема, розпорядження від 26.06.2025 №10 про допуск до самостійної роботи вальцювальника трубоформувального стану виробничого цеху №1 ОСОБА_1 , тому викладений п.2 припису є необґрунтованим.
В п.10 припису зазначено, що вальцювальників трубо формувального стану під час укладання трудового договору роботодавець не інформують під розписку про умови праці та про наявність на його робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів.
Проте судом встановлено, що відповідальна особа, а саме інженер з охорони праці ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" ОСОБА_2 під час укладання трудового договору інформує під розписку всіх новоприйнятих працівників в тому числі і вальцювальників трубоформувального стану про умови праці та про наявність на робочому місці працівника небезпечних і шкідливих виробничих факторів, про що свідчать підписи новоприйнятих працівників у відповідному Журналі інформування про умови праці ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 01.01. 2025, тому викладений п.10 припису є необґрунтованим.
Також, в п.13 припису зазначено, що перевірку знань працівників з питань безпечної експлуатації електроустановок споживачів (Протокол №47 від 26.06.2025), проведено з порушенням вимог пункту 4.4 Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці.
Порядок навчання та перевірки знань з питань охорони праці посадових осіб та інших працівників у процесі трудової діяльності, а також учнів, курсантів, слухачів та студентів навчальних закладів під час трудового і професійного навчання визначає Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затверджене наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15 (далі - Типове положення).
Пунктом 4.4. Типового положення передбачено, що перевірка знань з питань охорони праці після проведення спеціального навчання здійснюється:
комісією підприємства (якщо навчання проводилось безпосередньо на підприємстві);
комісією відповідного територіального органу Держпраці за участю відповідних профспілок (якщо навчання проводилось у навчальному центрі).
Однак суд зазначає, що повторну перевірку знань та навчання з питань безпечної експлуатації електроустановок споживачів працівники ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" проходили в ОКП "Обласний учбово - курсовий комбінат житлово-комунального господарства" Житомирської обласної ради відповідно до укладеного договору від 01.01.2025 №01/01/25-32.
Перевірку знань з охорони праці проводила комісія створена місцевим органом виконавчої влади за участю відповідних профспілок, що підтверджується розпорядженням Житомирської районної військової адміністрації Житомирської області від 09.06.2025 №113. 
За результатами перевірки знань був складений протокол засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 26.06.2025 №47, тому викладений п.13 припису є необґрунтованим.
В п.14 припису зазначено, що не проведено навчання з охорони праці, під час прийняття на роботу і в процесі роботи, працівникам, що працюють вальцювальниками трубоформувального стану.
Однак судом встановлено, що вальцювальникам трубоформувального стану проводиться інструктаж з питань охорони праці на 1 групу з електробезпеки та стажування на робочому місці не менше 5 робочих днів з послідуючою перевіркою знань, що підтверджується підписами працівників та відповідального за електрогосподарство підприємства призначеного наказами ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" від 31.05.2024 №70 та від 26.06.2025 №7 від 26.06.2025 в журналі інструктажів з питань охорони праці на 1 групу з електробезпеки. Обов`язково всім працівникам без винятку проводиться вступний інструктаж інженером з охорони праці з відміткою в журналі, керівником підрозділу перед початком роботи обов`язково проводиться первинний інструктаж на робочому місці з відміткою в журналі. Також, не рідше одного разу на 3 місяці керівником підрозділу проводиться повторний інструктаж з питань охорони праці на робочому місці з відміткою в журналі та відповідними підписами, в разі необхідності та наявності підстав проводяться позапланові та цільові інструктажі з питань охорони праці відміткою в журналі та відповідними підписами, тому викладений п.14 припису є необґрунтованим.
Крім того, суд зауважує, що наведені відповідачем у приписі порушення законодавства про працю жодним чином не могли вплинути на настання смерті вальцювальника трубоформувального стану виробничого цеху №1 ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" ОСОБА_1 , оскільки смерть останнього наступила внаслідок хронічного панкреатиту(захворювання підшлункової залози), який ускладнився некрозом тканин залози та навколо підшлункової клітковини, що підтверджується копією висновку експерта Державної спеціалізованої установи "Житомирське обласне бюро судово-медичної експертизи" від 20.10.2025 №1072.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи, що вищезазначені порушення, які також відображені у приписі Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП - не відповідають фактичним обставинам справи, тому суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис є неправомірним та таким, що підлягає до скасування, та, відповідно, позов ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" підлягає до повного задоволення.
У силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Позивачем у цій справі сплачено судовий збір в сумі 2960 грн. згідно з платіжною інструкцією від 24.11.2025 №4462.
Згідно усталеної судової практики судовий збір сплачується за основну позовну вимогу та похідну від неї, як за одну позовну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до приписів підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 названого Закону за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідний позов подається до суду.
Відповідно до положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19 листопада 2024 року №4059-ІХ станом на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у розмірі 3028,00 грн.
Водночас за змістом частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відтак, загальний розмір судового збору, який ПРАТ "ТЗ "ТРУБОСТАЛЬ" мало сплатити за звернення до суду з даним позовом становить: 2422,40 грн. (3028,00х0,8 = 2422,40). Отже, 537,60 грн, сплачені позивачем за подання позову до суду, є надмірно сплаченими (2960 - 2422,40 = 537,60) і не підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд зауважує, що надмірно сплачені суми судового збору можуть бути повернуті відповідним судом на підставі клопотання позивача відповідно до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 256 КАС України, суд
вирішив:
Позов Приватного акціонерного товариства "Трубний завод "Трубосталь" (вул.Шатрищанська, 65, м. Коростень, Житомирська область, 11509; код ЄДРПОУ 13548581) до Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (вул.Шевченка, 18А, м.Житомир, 10008; код ЄДРПОУ 44791105) про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 23.10.2025 №ЦЗ/ЖТ/21365/АА023914/П/ОП, складений Центрально-Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на користь Приватного акціонерного товариства "Трубний завод "Трубосталь" судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві 40 копійок) витрат по сплаті судового збору.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя І.Е.Черняхович

02.09.26