номер провадження справи 3/64/26

ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2026 Справа №908/1224/26
м.Запоріжжя Запорізької області
Господарський суд Запорізької області у складі судді Педорича С.І., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу
за позовом: ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25; ідентифікаційний код юридичної особи 00100227)
до відповідача: АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (69035, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14; ідентифікаційний код юридичної особи 00130926)
про стягнення збитків,

без повідомлення (виклику) представників сторін

РУХ СПРАВИ.
22.05.2026 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» (скорочене найменування - НЕК «УКРЕНЕРГО») до відповідача - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (скорочене найменування - АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО») про стягнення збитків (втраченої вигоди) у загальному розмірі 417 640,73 грн. Судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 5011,68 грн просить покласти на відповідача.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2026 справу №908/1224/26 передано на розгляд судді Педоричу С.І.
Ухвалою суду від 27.05.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №908/1224/26 та присвоєний справі номер провадження 3/64/26. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
До матеріалів справи долучено довідку про доставку електронного листа - ухвали суду про відкриття провадження у справі до електронного кабінету відповідача 27.05.2026 17:11 (а.с.115).
15.06.2026 представником відповідача Лисенком Є.А. подано заяву про вступ у справу.
16.06.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.
19.06.2026 позивачем подано відповідь на відзив.
Відповідно до ч. ч. 5, 7 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Згідно з ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
За приписами ч. 2 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.
Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 240 ГПК України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА.
Підставою для звернення з позовом до суду стало порушення відповідачем вимог податкового законодавства з податку на додану вартість - не зареєструвало в ЄРПН від`ємні розрахунки коригування при здійснені господарських операцій в рамках договору про надання послуг з диспетчерського управління №0503-03041 від 27.05.2026, що спричинило позивачу збитки на суму 417640,73 грн.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА.
У відзиві відповідач заперечує проти позову, посилаючись, що порушення норм податкового законодавства з податку на додану вартість, а саме: не реєстрації АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» від`ємного розрахунку коригування в ЄРПН, сталось не з вини відповідача, а у зв`язку об`єктивними обставинами, які знаходяться поза межами впливу АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» та виникли через протиправні дії ДПС України, що підтверджується відповідними судовими рішеннями.
Внаслідок протиправних дій ДПС 09.11.2017 в системі електронного адміністрування ПДВ у АТ «Запоріжжяобленерго» утворилось від`ємне значення на суму 290346772,63 грн.
Оскільки від`ємне значення на суму 290346772,63 грн продовжувало обліковуватись на рахунку АТ «Запоріжжяобленерго» в СЕА ПДВ, воно прямо впливало на можливість своєчасної реєстрації АТ «Запоріжжяобленерго» податкових накладних в ЄРПН у всіх наступних періодах.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА (відповідь на відзив).
Заперечуючи проти аргументів відповідача, позивач зазначає, що доводи АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» щодо відсутності вини у завданні НЕК «УКРЕНЕРГО» збитків на суму 417640,73 грн є лише спробою відповідача уникнути відповідальності та перекласти вину на податковий орган. Посилання АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04.05.2023 у справі №280/5659/22, залишеним без змін Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.10.2023, є недоцільним, адже обставини викладені у вказаних процесуальних документах жодним чином не відносяться до предмету спору та не підтверджують факт відсутності вини Відповідача у цій справі.

ПЕРЕЛІК ОБСТАВИН, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.
Предметом цього судового розгляду є вимоги позивача про стягнення про стягнення збитків (втраченої вигоди) у загальному розмірі 417 640,73 грн, завданих внаслідок порушення норм податкового законодавства з податку на додану вартість (не реєстрація від`ємного розрахунку коригування в ЄРПН) при здійсненні господарських операцій в рамках договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно - технологічного) управління від 27.05.2019 №0503-03041.
Предметом доказування, відповідно до частини 2 статті 76 ГПК України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Предметом доказування у цій справі є: обставини, пов`язані з наявністю підстав для стягнення з відповідача заявленої позивачем суми збитків; обставини, пов`язані з наявністю в діях/бездіяльності відповідача повного складу господарського правопорушення, а саме: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає (п. 14 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17).
При цьому доведеність протиправних дій відповідача у цій справі, з урахуванням підстав позову, потребує доведення факту порушення відповідачем правил складання та реєстрації у встановлений спосіб податкових накладних, що вбачається з усталеної судової практики у подібній категорії справ (п. 38 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.03.2020 у справі №911/224/19).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.
Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» є юридичною особою, що утворена 29.07.2019 як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.2019 №73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 №829-р «Про погодження перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» у приватне акціонерне товариство» (п. 1 Статуту).
НЕК «УКРЕНЕРГО» є правонаступником майна, усіх прав та обов`язків Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до ст. 108 Цивільного кодексу України, п. 5 Порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.08.2012 №802, п. 3.2 Статуту НЕК «Укренерго» (публічно доступний за адресою https://ua.energy/pro_kompaniyu/statut/statut-ta-ustanovchi-dokumenty/).
Відповідно до пункту 55 частини першої ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» НЕК «УКРЕНЕРГО» виконує функції оператора системи передачі (юридичної особи), відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.
27.05.2019 між НЕК «УКРЕНЕРГО» (далі - ОСП, Виконавець, позивач у справі) та Публічним акціонерним товариством «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО», після зміни типу та найменування товариства - Акціонерне товариство «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (далі - Користувач, відповідач у справі) укладено договір про надання послуг з диспетчерського управління №0503-03041 (надалі - Договір), який регулює оперативно-технологічні відносини під час взаємодії Сторін в умовах паралельної роботи у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України.
Відповідно до п.п. 1.1-1.2 Договору Виконавець зобов`язується надавати послуги з диспетчерського (оперативно - технологічного) управління об`єктами Користувача у складі ОЕС України , а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (далі - Послуга). Користувач зобов`язується здійснювати оплату за надану Послугу відповідно до умов цього Договору.
Пунктом 2.5 Договору (в редакції додаткової угоди №4 від 17.09.2021) передбачено, що розрахунок за Послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця - 35% вартості Послуги; до 20 числа розрахункового місяця - 35% вартості Послуги; до останнього банківського дня календарного місяця - 30% вартості Послуги.
Користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3 банківських днів з дати отримання та на підставі акту надання Послуги. Акт надання послуги ОСП надає Користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступного за розрахунковим.
Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числі місяця, наступного за розрахунковим (включно) Адміністратором комерційного обліку (далі АКО).
Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в «Системі управління ринком» (далі - Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбаченими Правилами ринку.
Акт корегування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у двох примірниках ОСП направляє Користувачу. Користувач здійснює підписання акта корегування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акта ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті корегування обсягів та вартості Послуг, Користувач здійснює протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.
На виконання умов договору позивач сформував та надав відповідачеві Акт від 30.11.2022 надання послуги згідно з Договором за листопад 2022 року.
Відповідно до акту загальна вартість послуги за листопад 2022 року становила 21387150,34 з ПДВ (ПДВ - 3564525,06 грн).
За вказаною господарською операцією позивачем складена та зареєстрована податкова накладна №2699 від 30.11.2022, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.92, 99).
17.03.2023 ОСП (позивач) та Користувач (відповідач) погодили Акт коригування до акту від 30.11.2022 надання Послуги згідно з договором №0503-03041 від 27.05.2019 (далі - Акт коригування від 17.03.2023).
Відповідно до інформації, відображеній в Акті корегування від 17.03.2023, загальна вартість Послуги за листопад 2022 року була зменшена на 229066,08 грн (в т. ч. ПДВ - 38177,68 грн) і становила 21158084,26 грн (в т. ч. ПДВ - 3526347,38 грн).
На підставі скорегованих даних позивачем складена податкова накладна №1455 від 17.03.2023 до податкової накладної №2699 від 30.11.2022 (а.с.94).
На підставі Акту коригування від 17.03.2023 НЕК «УКРЕНЕРГО» надіслало 21.03.2023 о 08:07 год. через систему електронного документообігу M.E.DOC до АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» розрахунок коригування №1455 від 17.03.2023 до податкової накладної від 30.11.2022 №2699 (далі - РК №1455) на загальну суму коригування «-» 229066,08 грн (сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту «-» 38177,68 грн) для здійснення подальшої його реєстрації в ЄРПН (дата час доставки: 21.03.2023 о 08:07 год.), а.с.103.
За твердженнями позивача РК №1455 було відправлено повторно, а саме 03.04.2023 та 30.12.2024 через зміну на законодавчому рівні форми ПН/РК.
Наразі статус РК №1455 - «Доставлений контрагенту».
27.09.2024 НЕК «УКРЕНЕРГО» та АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» погодили Акт коригування від 27.09.2024 до акту від 30.11.2022 надання Послуги згідно з Договором від 27.05.2019 (далі - Акт коригування від 27.09.2024).
Відповідно до інформації, відображеній в Акт коригування від 27.09.2024, загальна вартість Послуги за листопад 2022 року була зменшена на 926104,66 грн (в т. ч. ПДВ - 154350,78 грн) і становила 20231979,60 грн (в т. ч. ПДВ - 3371996,60 грн).
На підставі скорегованих даних позивачем сформовано податкову накладну №2276 від 27.09.2024(а.с.96).
На підставі Акту коригування від 27.09.2024 НЕК «УКРЕНЕРГО» надіслало 04.10.2024 о 14:51 год. через систему електронного документообігу M.E.DOC до АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» розрахунок коригування №2276 від 27.09.2024 до податкової накладної №2699 від 30.11.2022 (далі - РК №2276) на загальну суму коригування «-» 926104,66 грн (сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту «-» 154350,78 грн) для здійснення подальшої його реєстрації в ЄРПН (дата час доставки: 04.10.2024 о 15:09 год.), а.с.105.
Наразі статус РК №2276 - «Доставлений контрагенту».
Також позивачем було сформовано та надано відповідачеві Акт від 31.10.2022 надання послуги згідно з Договором за жовтень2022 року.
Відповідно до акту загальна вартість послуги за жовтень 2022 року становила 25776588,84 грн з ПДВ (ПДВ - 4296098,14 грн).
За вказаною господарською операцією позивачем складена та зареєстрована податкова накладна №2505 від 31.10.2022, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.92, 98).
21.02.2023 позивачем складено акт коригування до акту надання Послуги від 31.10.2022, за яким згідно скорегованих даних вартість послуги становила 259522,87,28 з ПДВ (ПДВ - 4325381,21 грн).
На підставі скорегованих даних позивачем складена та зареєстрована податкова №1305 від 21.02.2023 до податкової накладної накладна №2505 від 31.10.2022 (а.с.93).
26.09.2024 НЕК «УКРЕНЕРГО» та АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» погодили акт коригування від 26.09.2024 до акту від 31.10.2022 надання Послуги згідно з договором №0503-03041 від 27.05.2019 (з урахуванням Акту коригування від 21.02.2023 до акту від 31.10.2022 надання Послуги згідно з договором від 27.05.2019) (далі - Акт коригування від 26.09.2024).
Відповідно до інформації, відображеній в Акт коригування від 26.09.2024, загальна вартість Послуги за жовтень 2022 року була зменшена на 1350673,64 грн (в т. ч. ПДВ - 225112,27 грн) і становила 24601613,64 грн (в т. ч. ПДВ - 4100268,94 грн).
На підставі скорегованих даних позивачем складена податкова накладна №2032 від 26.09.204 до податкової накладної накладна №2505 від 31.10.2022 (а.с.95).
На підставі Акту коригування від 26.09.2024 НЕК «УКРЕНЕРГО» надіслало 03.10.2024 об 11:08 год. через систему електронного документообігу M.E.DOC до АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО розрахунок коригування №2032 від 26.09.2024 до податкової накладної №2505 від 31.10.2022 (далі - РК №2032) на загальну суму коригування «-» 1350673,64 грн (сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту «-» 225112,27 грн) для здійснення подальшої його реєстрації в ЄРПН (дата час доставки: 03.10.2024 об 11:33 год.), а.с.104.
Наразі статус РК №2032 - «Доставлений контрагенту».
Позивач, посилаючись на те, що від дати складання податкових накладних (31.10.2022 та 30.11.2022), до яких складено РК№1455, РК№2032 та РК№2276, наразі минуло більше 1095 днів, то відповідач - АТ «ЗАПРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» не може забезпечити здійснення їх реєстрації в ЄРПН, що в свою чергу спричинило втрату НЕК «УКРЕНЕРГО» права на зменшення податкового зобов`язання з ПДВ на загальну суму 417640,73 грн.
Вказану суму позивачем віднесено до складу витрат через відсутність права задекларувати зменшення податкового зобов`язання з ПДВ у зв`язку з невиконанням зобов`язань за Договором, що призвело до зменшення прибутку та зниження фінансового результату.
20.01.2026 позивачем засобами електронного зв`язку (e-mail: kanc08@zoe/com.ua) направлено відповідачу претензію на суму 417640,73 грн (а.с.97, 100-102).
Тож з огляду на вищевикладені обставини, позивач позбавлений права на декларування податкового кредиту ПДВ та на декларування зменшення податкового зобов`язання з ПДВ.
Оскільки строки реєстрації в ЄРПН спірних податкових накладних та розрахунків коригування минули, позивач просить стягнути з відповідача завдані збитки у розмірі 417640,73 грн (суми незадекларованого податкового кредиту/незадекларованого зменшення податкового зобов`язання з ПДВ).
Стягнення з відповідача на користь позивача 417640,73 грн збитків є предметом судового розгляду у даній справі.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ.
За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (стаття 626 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 Цивільного кодексу України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ст. 526 Цивільного кодексу України).
В матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо наявності заперечень сторін стосовно обсягів та вартості зазначених в актах.
Відповідно до частин першої, другої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.
Підставою для відшкодування збитків відповідно до частини першої ст.611 Цивільного кодексу України є порушення зобов`язання.
При цьому, хоча обов`язок постачальника товарів / послуг зареєструвати податкову накладну є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, а не обов`язком перед покупцем товару / послуги, невиконання цього обов`язку може завдати останньому збитків. Тому належним способом захисту для покупця товару / послуги може бути звернення до продавця з позовом про відшкодування збитків, завданих порушенням його обов`язку щодо складення та реєстрації належним чином податкових накладних.
Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.
Вирішуючи питання про стягнення збитків, заподіяних неналежним складенням та реєстрацією податкових накладних, суди повинні встановити наявність чи відсутність усіх елементів складу господарського правопорушення.
Доведення факту наявності збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.
Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №908/1568/18, від 01.03.2023 у справі №925/556/21, об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17, Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №925/1196/18.
Порядок отримання податкового кредиту, терміни та порядок реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунку коригування до податкових накладних визначається Податковим кодексом України.
Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).
Згідно з пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
Особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту) визначені в статті 192 Податкового кодексу України.
Якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.
Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг (ст. 192.1 ПК України).
Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:
а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;
б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.
Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної (ст. 192.1.1 ПК України).
Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
[…]
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Згідно зі ст. 192.3 Податкового кодексу України результат перерахунку податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача відображається у складі податкової декларації за звітний податковий період у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Таким чином, постачальник може зменшувати податкові зобов`язання тільки після реєстрації розрахунку коригування тільки в певному періоді, в якому виникло право на зменшення.
Згідно з положеннями пункту 201.10. статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Згідно з пунктом 198.2. статті 198 Податкового кодексу України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
- дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;
- дата отримання платником податку товарів/послуг.
Відповідно до пункту 198.1. статті 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з, придбання або виготовлення товарів та послуг.
Пунктом 198.6 статті 198 Податкового кодексу України передбачено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними.
Відповідно, лише зареєстрована в Єдиному реєстрі податкова накладна є підставою для формування податкового кредиту.
Податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду (пункт 14.1.181 статті 14 Податкового кодексу України).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.03.2023 у справі №925/556/21 зазначила, що з 01.01.2015 Податковий кодекс України не встановлює для платника ПДВ механізм, який би дозволяв йому включити ПДВ за відповідною операцією до складу податкового кредиту за відсутності зареєстрованої його контрагентом у ЄРПН податкової накладної, якщо контрагент за законом мав її зареєструвати. Такий платник ПДВ також не має у податкових відносинах права самостійно спонукати контрагента до здійснення реєстрації, а також не може спонукати контрагента оскаржити незаконні рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, якщо вони були перешкодою у реєстрації податкової накладної у ЄРПН. Водночас саме від того, чи здійснить контрагент всі необхідні дії для реєстрації податкової накладної в ЄРПН, а у випадку незаконної перешкоди з боку контролюючого органу для реєстрації - від того, чи зможе контрагент успішно усунути ці перешкоди, фактично залежить виникнення права такого платника податку на податковий кредит з ПДВ.
Відповідно до п. 69.9 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України тимчасово, до 1 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 та 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків.
Доказів реєстрації відповідачем, у визначені п. 201.10 ст. 201 ПК України строки, в Єдиному реєстрі податкових накладних від`ємних розрахунків коригування матеріали справи не містять та відповідачем суду не надано.
Разом з тим, саме внаслідок бездіяльності відповідача, яка суперечить наведеним положенням ч. 201.10 ст. 201 ПК України, позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту, а також скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 417640,73 грн.
Відтак вбачається прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні за від`ємними розрахунками коригування та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи, а відтак, наявні усі елементи складу господарського правопорушення. Отже в даному випадку наявні всі елементи складу господарського правопорушення.
Наведене узгоджується з позицією викладеною у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17.
Згідно з частиною другою ст. 1166 Цивільного кодексу України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У частині першій ст. 614 Цивільного кодексу України зазначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №753/7281/15-ц, від 21.02.2021 у справі №904/982/19, від 21.07.2021 у справі №910/12930/18, від 21.09.2021 у справі №910/1895/20, від 18.10.2022 у справі №922/3174/21.
За таких обставин, наявність вини презюмується, тобто не підлягає доведенню позивачем. Водночас відповідач для звільнення від відповідальності може доводити відсутність протиправності дій та вини, зокрема, шляхом оскарження рішення податкового органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в адміністративному порядку або в суді (відсутність вини буде підтверджуватися рішенням, ухваленим на користь платника податку, яке набрало законної сили і фактом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН на виконання такого рішення).
Отже, якщо відповідач не виконав встановлений законом обов`язок з реєстрації податкових накладних чи виконав його неналежним чином, що підтверджується рішенням про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, то це викликає неможливість включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача та, відповідно, неможливість зменшення податкового зобов`язання на вказану суму, яка фактично є збитками позивача. Подібні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №908/1568/18, від 01.03.2023 у справі №925/556/21, Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17, Верховного Суду від 03.12.2018 у справі №908/76/18, від 10.01.2022 у справі №910/3338/21, від 31.01.2023 у справі №904/72/22.
З урахуванням встановлених вище обставин справи, суд дійшов висновку про наявність у позивача підстав для стягнення збитків у розмірі 417640,73 грн.
Стосовно доводів відповідача щодо відсутності його вини суд зазначає таке.
Стаття 192 Податкового кодексу України (п.192.1) передбачає, що розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
При цьому, розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування (п.192.1 ст. 192 ПКУ).
Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У ч.1 ст.614 ЦК зазначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №753/7281/15-ц, від 21.02.2021 у справі №904/982/19, від 21.07.2021 у справі №910/12930/18, від 21.09.2021 у справі №910/1895/20, від 18.10.2022 у справі №922/3174/21.
Отже, наявність вини презюмується, тобто не підлягає доведенню позивачем. Водночас відповідач для звільнення від відповідальності може доводити відсутність протиправності дій та вини, зокрема, шляхом оскарження рішення податкового органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в адміністративному порядку або в суді (відсутність вини буде підтверджуватися рішенням, ухваленим на користь платника податку, яке набрало законної сили, і фактом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН на виконання такого рішення).
Як вбачається з поданих відповідачем документів, рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 04.05.2023 справі №280/5659/22 задоволено позовні вимоги АТ «Запоріжжяобленерго», визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України, яка полягає у не приведенні у відповідність розрахунку Накл (регліміт) в системі електронного адміністрування податку на додану вартість до достовірних значень за період 07.2015-11.2017, шляхом збільшення показника Накл (регліміт) на суму 290346772,63 грн. Зобов`язано Державну податкову службу України привести у відповідність розрахунок Накл (регліміт) в системі електронного адміністрування податку на додану вартість до достовірних значень за період 07.2015-11.2017 шляхом збільшення показника Накл (регліміт) на суму 290346772,63 грн.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.10.2023 вказане рішення залишено без змін.
Отже судове рішення, яким відповідач обґрунтовує відсутність з його боку протиправності дій та вини, набрало законної сили 18.10.2023.
З моменту набрання чинності постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.10.2023 і до моменту закінчення встановленого нормами Податкового кодексу України 1095 денного строку на реєстрацію розрахунку коригування до податкових накладних у відповідача було достатньо часу на проведення такої операції (строк для реєстрації РК для податкових накладних закінчувався - 31.10.2022 + 1095 = 30.10.2025, 30.11.2025 +1095=29.11.2025).
Крім того, відповідач не був позбавлений можливості протягом визначеного законом 1095 денного строку здійснити поповнення свого рахунку в Системі електронного адміністрування ПДВ і тим самим забезпечити собі можливість реєстрації розрахунку коригування до податкових накладних.
Проте, з дати набрання рішенням законної сили відповідачем так і не виконано обов`язок реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних на зменшення суми податкового зобов`язання.

ПЕРЕЛІК ДОКАЗІВ, ЯКИМИ СТОРОНИ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ АБО СПРОСТОВУЮТЬ НАЯВНІСТЬ КОЖНОЇ ОБСТАВИНИ, ЯКА Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.
Обставини, на які посилається позивач, доводяться договором про надання послуг з диспетчерського управління №0503 03041 від 27.05.2019з додатковими угодами до нього та протоколом розбіжностей від 27.05.2019, протоколом узгодження розбіжностей від 26.06.2019 (а.с.46-84), актами надання послуг та актами коригування (а.с.85-90), податковими накладнами №2505 від 31.10.2022, №2699 від 30.11.2022 (а.с.98-99), розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (а.с.93-96), претензією №01/3982 від 20.01.2026 з доказами направлення претензії (а.с.97, 100-102).
Обставини, на які посилається Відповідач доводяться обставинами встановленим рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 04.05.2023 у справі №280/5659/22 та постановою третього апеляційного адміністративного суду від 18.10.2023 у справі № 280/5659/22.

ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Ураховуючи вище встановлені обставини, враховуючи предмет та визначені позивачем підстави позову, принципи диспозитивності, змагальності та рівності сторін перед законом і судом, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги слід задовольнити повністю.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.
Витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача відповідно до ст. 129 ГПК України.
Керуючись положеннями Цивільного кодексу України, ст.ст. 73, 74, 123, 129, 232, 233, 236-241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (69035, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14; ідентифікаційний код юридичної особи 00130926) на користь ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25; ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) збитки, завдані внаслідок порушення норм податкового законодавства з податку на додану вартість (не реєстрація від`ємного розрахунку коригування в ЄРПН) при здійсненні господарських операцій, у розмірі 417 640,73 грн (чотириста сімнадцять тисяч шістсот сорок гривень 73 коп.). Видати наказ.
Стягнути з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (69035, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14; ідентифікаційний код юридичної особи 00130926) на користь ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25; ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) суму судового збору в розмірі 5011,68 грн (п`ять тисячі одинадцять гривень 68 коп.). Видати наказ.
Видати накази після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено впродовж двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у порядку, встановленому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст рішення складений та підписаний 16.07.2026.
Рішення розміщується в Єдиному державному реєстрі судових рішень за вебадресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя С.І. Педорич