Справа №443/1408/26
Провадження №3/443/660/26

ПОСТАНОВА
іменем України

10 вересня 2026 року        місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Львівській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , працюючого директором ТзОВ «Будопт-трейд», 

за частиною 1 статті 163-1 КУпАП, –

встановив:
ОСОБА_1 , будучи директором ТзОВ «Будопт-трейд», вів податковий та бухгалтерський облік з порушенням встановленого порядку, що призвело до завищення від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду (р.21) декларації на суму 87 328 грн та заниження ПДВ на суму 12 684 грн за жовтень 2021 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
ОСОБА_1 , будучи особою, яка притягається до адміністративної відповідальності на виклик суду не з`явився, хоча про дату час і місце розгляду справи належним чином повідомлявся, про причини неявки суд не повідомив. При цьому останній належним чином повідомлявся про розгляд справи у суді, а саме за адресою, яка вказана в протоколі № 013211 про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ №2455 від 30.06.2026 судом скеровувалась судова повістка про виклик до суду та рекомендоване повідомлення повернулося до суду із відміткою «вручено особисто». 
Тому у відповідності до ст. 268 КУпАП розгляд справи проведено без вказаної особи.

Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до них матеріали, доходить такого висновку.
Відповідно до вимог статті 245 КпАП України, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.
Відповідно до вимог статті 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, визначеного приписами ч. 1 ст. 9 КпАП України.

За змістом ст.254, 256 КпАП України протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому фіксується сутність вчиненого правопорушення і лише який є підставою для подальшого провадження справи у суді. Для протоколу про адміністративне правопорушення передбачена як спеціальна його форма, так і вимоги, які регламентують його зміст, а саме: викладення об`єктивної сторони вчиненого адміністративної правопорушення із зазначенням усіх складових, які утворюють об`єктивну сторону цього правопорушення, в тому числі часу, місця і способу вчинення адміністративного правопорушення; зазначення обставин, які дають можливість характеризувати суб`єктивну сторону правопорушення, із зазначенням усіх її складових, необхідних для розгляду справи даних, зокрема щодо особи, яка притягається до відповідальності, потерпілих, свідків; фіксуються вчиненні процесуальні дії, у тому числі і ті, які гарантують забезпечення процесуальних прав особи, яка притягається до відповідальності.
Складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Пункт 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантує, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них. Зокрема, частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачено, що відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України є адміністративним правопорушенням.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є : а) відсутність податкового обліку; б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Перше правопорушення вчинюється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку.
Друге правопорушення вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, вчиненому при вище викладених обставинах, повністю доведена дослідженими доказами у справі, що ретельно перевірені та оцінені суддею з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності, кожен окремо та взаємозв`язку для ухвалення даного рішення, а саме: 
- протоколом № 013211 про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ №2455 від 30.06.2026, згідно якого ОСОБА_1 будучи директором ТзОВ «Будопт-трейд» вів податковий та бухгалтерський облік з порушенням встановленого порядку, що призвело до завищення від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду (р.21) декларації на суму 87 328 грн та заниження ПДВ на суму 12 684 грн за жовтень 2021 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП /а.с.4/;
- актом № 29142/13-01-07-03/42031887 від 30.06.2026 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Будопт-Трейд» (42031887) з питань проведення взаємовідносин із ПП «Жеромбуд Капітал» (36026601, попередня назва ПП «Арагас») за період листопад 2019 року, TOB «Європроектшляхбуд» (34821164) за період жовтень 2021 року, та правомірності їх відображення у податкових деклараціях з податку на додану вартість та податкових деклараціях з податку на прибуток підприємств», відповідно до якого перевіркою дотримання податкового законодавства встановлено порушення: п.198.1, п.198.2, п.198.3, ст.198, п.200.1, п.200.2, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями), що призвело до завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду (р.21) на суму 87 328 грн та заниження ПДВ на загальну суму 12 684 грн за жовтень 2021 року /а.с.5-8/.

Проаналізувавши вищевказані документи, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, отримані у порядку, передбаченому законом, уповноваженою посадовою особою, відтак відповідають критеріям належності і допустимості. 
У своїй сукупності ці докази є достатніми та повністю доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-2 КУпАП. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності цих обставин, суду не надано.
Таким чином, суд всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи вважає доведеним порушення ОСОБА_1 ведення податкового обліку, що призвело до завищення від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду (р.21) декларації на суму 87 328 грн та заниження ПДВ на суму 12 684 грн за жовтень 2021 року, тому його дії вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Водночас, згідно з частиною 2 статті 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.
Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.
Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Як вбачається із протоколу№ 013211 про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ №2455 від 30.06.2026, ОСОБА_1 будучи директором ТзОВ «Будопт-трейд» вів податковий та бухгалтерський облік з порушенням встановленого порядку, що призвело до завищення від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду (р.21) декларації на суму 87 328 грн та заниження ПДВ на суму 12 684 грн за жовтень 2021 року, протокол № 013211 про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ №2455 складений 30.06.2026, матеріали надійшли до суду лише 03.08.2026, а відтак станом на дату надходження справи 03.08.2026 та на дату розгляду справи 10.09.2026 минув трьохмісячний термін для накладення адміністративного стягнення. 
Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на сплив строку накладення адміністративного стягнення, суд вважає, що розпочате провадження у справі стосовно ОСОБА_1  за частиною 1 статті 163-1 КУпАП , слід закрити у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст.ст. 22, 38, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:
Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.
Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя      Р.Г. Равлінко