133/2790/26
3/133/1528/26

КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА
Іменем України

10.08.26 м. Козятин
Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Дурач О.А., за участі потерпілого – ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли з Батальйону патрульної поліції з обслуговування Хмільницького району Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, раніше притягався до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 КУпАП, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:
16.07.2026 року, о 00 год. 00 хв., ОСОБА_2 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство, психологічного характеру, стосовно свого батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: ображав нецензурною лайкою, в наслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого, чим повторно протягом року скоїв адміністративне правопорушення передбачене ст. 173-2 КУпАП, за що передбачена відповідальність згідно ч. 3 ст. 173-2 КУпАП.
У судове засідання явився потерпілий ОСОБА_1 , який пояснив, що він являється особою, якій встановлено ІІ групу інвалідності, 16.07.2026 року його син ОСОБА_2 , перебував у стані сильного душевного хвилювання, оскільки близько тижня назад у нього померла новонароджена донька, а тому не вчиняв домашнього насильства відносно нього, а просто обзивав нецензурною лайкою, після чого ОСОБА_1 стало недобре, він вважає, що подібна ситуація відбувається уперше.
В судове засідання особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення не з`явилася. Про дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином за допомогою SMS повідомлення, яке було доставлено належним чином, що підтверджується довідкою про доставку. Клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не направляла та про причини неявки не повідомила. З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП. Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Тим більше, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 173-2 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Тому, на підставі ст. 268 КУпАП, суддя вирішив розглядати справу без її участі, оскільки вона належно повідомлена про розгляд справи.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, а також з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КпАП України).
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення.
Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, вважає що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП.
Диспозиція ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність, за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.
Так, диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність, за вчинення порушення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.
Як передбачено п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», домашнє насильство – це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Пунктом 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що психологічне насильство – це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Пунктом 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що фізичне насильство – це форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінюючи зібрані в справі докази в їх сукупності, суд вважає, що вина ОСОБА_2 у скоєному адміністративному правопорушенні повністю доведена та підтверджена матеріалами адміністративної справи, а саме:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР № 171682 від 16.07.2026 року, згідно змісту якого викладені обставини скоєного адміністративного правопорушення;
- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 16.07.2026 року, у яких зазначені обставини скоєння адміністративного правопорушення.
Також, слід зазначити, що кваліфікація вчиненого адміністративного правопорушення підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме:
- витягом з ІП «АДМІНПРАКТИКА» згідно якої на ОСОБА_2 постановою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 11.12.2025 року було накладено стягнення за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Рапорт працівника поліції від 16.07.2026 року та електронний рапорт Відділення поліції № 2 (м. Козятин) Хмільницького районного відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області Національної поліції України, серії ЄО № 6814 від 16.07.2026 року, являються службовими документами, а тому не мають доказового значення по даній справі, згідно положень ст. 251 КУпАП.
Згідно пояснень ОСОБА_2 від 16.07.2026 року, останній відмовився від надання пояснень на підставі ст. 63 Конституції України, а тому вказані пояснення не несуть жодного доказового значення по даному провадженню.
Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що дії ОСОБА_2 правильно кваліфіковані за ч. 3 ст. 173-2 КУпАП. 
Таким чином, ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, а саме, повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення за правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. 
Вирішуючи питання щодо міри адміністративного стягнення, яке необхідно призначити ОСОБА_2 враховуючи особу правопорушника, враховуючи ступінь вини його у скоєному ним адміністративному правопорушенні, яка доведена матеріалами справи, а також враховуючи відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність та інформацію, яка зазначена в формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, суд прийшов до висновку про необхідність піддати ОСОБА_2 адміністративному стягненню у межах санкції ч. 3 ст. 173-2 КУпАП у вигляді штрафу, саме ця міра покарання буде достатньою для виправлення порушника та запобігання вчинення ним нових адміністративних правопорушень.
Враховуючи особу порушника, а також те, що до адміністративної відповідальності він раніше притягувався, що свідчить про те, що на шлях виправлення він не став, не усвідомив недопустимість вчинення дій, які кваліфікуються, як домашнє насильство, раніше накладене стягнення не забезпечило виховного ефекту щодо поведінки пособи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про необхідність направлення порушника на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, відповідно до статті 39-1 КУпАП. 
Відповідно з метою зміни насильницької поведінки кривдника, формування у нього нової, неагресивної психологічної моделі поведінки у приватних стосунках, відповідального ставлення до своїх вчинків та їх наслідків, у тому числі до виховання дітей, на викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків порушника слід направити на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство.
Відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» суб`єктами, відповідальними за виконання програм для кривдників, є місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування. Суб`єкт, відповідальний за виконання програм для кривдників, організовує та забезпечує проходження кривдниками таких програм. Виконання програм для кривдників стосовно дітей-кривдників здійснюється з урахуванням вікових та психологічних особливостей дітей. З метою запобігання повторному вчиненню домашнього насильства та забезпечення виконання програми для кривдника дитину-кривдника може бути тимчасово влаштовано до родичів, у сім`ю патронатного вихователя або до установи для дітей незалежно від форми власності та підпорядкування, в яких створені належні умови для проживання, виховання, навчання та реабілітації дитини відповідно до її потреб. Виконання програм для кривдників забезпечують фахівці, які пройшли відповідне навчання. Кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках, передбачених законодавством. Кривдник повинен мати можливість відвідувати програму для кривдників за власною ініціативою на добровільній основі. У разі неявки кривдника для проходження програми для кривдників або ухилення від проходження програми без поважних причин суб`єкти, відповідальні за виконання програм для кривдників, надають протягом трьох робочих днів письмове повідомлення про це уповноваженому підрозділу органів Національної поліції України для вжиття заходів. Притягнення кривдника до відповідальності за не проходження програми для кривдників не звільняє його від обов`язку пройти таку програму. У разі притягнення кривдника, зокрема дитини-кривдника, до кримінальної відповідальності судом на нього може бути покладено обов`язок пройти пробаційну програму відповідно до пункту 4 частини другої статті 76 Кримінального кодексу України.
Вказана міра адміністративного стягнення, а також направлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство, буде необхідною і достатньою для попередження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в скоєнні нових адміністративних правопорушень.
Крім того, згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підстави для звільнення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від сплати судового збору відсутні.
Керуючись ст.ст. 33, 39-1, 40-1, 173-2, 221, 268, 283 КпАП України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суддя, ?
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, та піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 60 (шістдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 (одна тисяча двадцять) гривень 00 копійок на розрахунковий рахунок: UA628999980313000106000002914, Отримувач УК у Козятин р-ні/м. Козятин/21081100, Код ЄДРПОУ 37979858, Код класифікації доходів бюджету 21081100, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО- 899998.
Направити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до уповноваженого органу місцевого самоврядування на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, відповідно до статті 39-1 КУпАП.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок судового збору на користь держави в особі Державної судової адміністрації України, на розрахунковий рахунок: UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, місце знаходження: вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код ЄДРПОУ: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).
Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Суддя: О.А. Дурач