ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ 

вул. М. Грушевського, 2 а, селище Лугини, Коростенський район, Житомирська область, 11301, 
тел. (04161)9-14-72, e-mail: inbox@lg.zt.court.gov.ua, web: http://lg.zt.court.gov.ua, код ЄДРПОУ 02896124
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/236/26
Провадження по справі 2/281/271/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2026 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі: 
головуючого судді     – Свинченко Г.Д.,
за участю: секретаря судових засідань  – Островської І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в селищі Лугини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, –
ВСТАНОВИВ:
07.04.2026 року до Лугинського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . На день смерті вона проживала та була зареєстрована одна по АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина за заповітом на спадкове майно. Позивач ОСОБА_1 є правнучкою померлої ОСОБА_2 . У визначений законодавством строк позивач з поважних причин не звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори. Інші спадкоємці, які мають право на спадщину за законом чи заповітом заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавали.
18.02.2026 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. щодо оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 та дізналася, що пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подачі відповідної заяви, в зв`язку з чим змушена звернутись до суду. 
Поважність пропуску строку позивач обумовлює тим, що в той час коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини вона вчасно не змогла цього зробити оскільки була вагітна, вагітність протікала з ускладненнями і потребувала стаціонарного лікування, після лікування загроза переривання вагітності в неї не зникла. Після народження дитини та ускладнених пологів та післяпологової депресії, потребувала певного часу для адаптації та постійно перебувала з дитиною, тому не мала змоги відвідати нотаріуса для прийняття спадщини, що призвело до пропуску строку на прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним, позивач змушена звернутися з даною позовною заявою до суду. 
Ухвалою суду від 13.04.2026 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до підготовчого судового засідання.
18.06.2026 року винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.
Позивач просить розглядати справу без її участі, свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач – Лугинська селищна рада Коростенського району Житомирської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, однак надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без участі її представника, проти позову не заперечує та просить прийняти рішення на розсуд суду.
За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, та давши їм належну оцінку, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 30.11.2015 року.
ОСОБА_2 дійсно була зареєстрована і постійно проживала на день смерті в житловому будинку по АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 45 від 36.01.2026 року.
Відповідно до заповіту № 04 від 14.10.2015 року, ОСОБА_2 заповіла все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося своїй правнуці ОСОБА_1 .
ОСОБА_1 дійсно є правнукою померлої ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_2 від 29.04.1950 року, свідоцтвом про народження НОМЕР_3 від 27.01.1973 року, свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_4 від 11.08.1990 року, свідоцтвом про народження, повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00056704178 від 24.02.2026 року, свідоцтвом про шлюб НОМЕР_5 від 11.07.2015 року.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Встановлено, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 не подала заяви про прийняття спадщини, що стверджується листом приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. № 113/02-14 від 18.02.2026 року та витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 84225356 від 18.02.2026 року.
Позивач ОСОБА_1 дійсно була вагітна, мала загрозу переривання вагітності, перебувала на стаціонарному лікуванні з 19.10.2015 по 18.11.2015 року. ІНФОРМАЦІЯ_2 народила дитину, тому не змогла у межах відведеного строку звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, що підтверджується протоколами УЗ-дослідження, виписним епікризом № 3792 від 18.11.2015 року, обмінною картою від 29.04.2016 року, свідоцтвом про народження НОМЕР_6 від 28.04.2026 року.
Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Зважаючи на те, що спадщина після смерті ОСОБА_2 на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, позивач не змогла з поважних причин у межах відведеного строку звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, а також враховуючи відсутність заперечень відповідача, що не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись статтями 4, 12, 13, 76, 211, 223, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статтями 1270, 1272 ЦК України, суд –
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини – задовільнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавиці ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Нова Рудня, Коростенського району, Житомирської області.
Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя        Галина Свинченко