Єдиний унікальний номер №943/977/26 
Провадження № 2-а/943/31/2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 серпня 2026 року м. Буськ
Суддя Буського районного суду Львівської області Кос І.Б., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Буську адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Львівської області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, - 
в с т а н о в и в:
позивач ОСОБА_1 , через представника - адвоката Гобечію І.Т., звернувся до суду із указаним вище позовом, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №327-06 від 13.05.2026, винесену заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю), природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Львівської області Пастушківим Тарасом Осиповичем, а також закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Крім того, просив поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення №327-06 від 13.05.2026, винесеної заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю), природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Львівської області Пастушківим Тарасом Осиповичем, оскільки строк сплив у вихідний день (субота), а позов подано в перший робочий день (понеділок). 
В обґрунтування заявлених вимог покликається на те, що оскаржувана постанова винесена тією ж посадовою особою, яка складала протокол, при цьому відповідно до вимог пунктів 3.1., 3.2. Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №264 від 05.07.2004, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду посадова особа Мінприроди обов`язково вирішує питання, визначені статтею 278 КУпАП, до яких належить питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, що свідчить про порушення принципу безсторонності. Крім того зазначає, що відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, адже окрім посиланням на протокол від 06.05.2026 року в оскаржуваній постанові не міститься покликань на жодні інші докази, які б підтверджували факт вчинення цих дій саме ОСОБА_1 , а не будь-якою іншою особою та які б пов`язували його із місцем і часом події, а також фіксували позивача в момент вчинення дій, що утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 153 КУпАП. Також звертає увагу, що оскільки відповідач не зафіксував та не довів часу (конкретної дати) вчинення інкримінованих позивачу дій, винесення оскаржуваної постанови без перевірки дотримання процесуального строку накладення адміністративного стягнення свідчить про її протиправність.
Ухвалою судді від 02.06.2026 року поновлено строк на звернення до суду із цим позовом та відкрито спрощене позовне провадження у даній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу – п`ятиденний строк для подання відповіді на відзив. Копії ухвал про відкриття спрощеного позовного провадження надіслано сторонам.
Відповідач Державна екологічна інспекція у Львівській області, через свого представника Довгого Т.Я., направив до суду відзив на позовну заяву від 18.06.2026, у якому з позовними вимогами представник відповідача не погоджується та заперечує проти позову, вказавши, що посилання позивача на те, що протокол про адміністративне правопорушення та постанова у справі були складені однією посадовою особою, не свідчить про незаконність прийнятого рішення, адже КУпАП не містить заборони щодо розгляду справи тією самою посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення. У відзиві також зазначено, що позивач помилково стверджує, що постанова ґрунтується виключно на протоколі про адміністративне правопорушення, адже під час здійснення державного екологічного контролю посадовою особою були встановлені фактичні обставини незаконного видалення дерев на землях запасу Красненської селищної ради, про що складено відповідні матеріали перевірки, проведено обстеження місця події, здійснено фотофіксацію та відібрано пояснення. Крім того, відповідач вказує, що позивач не надав доказів того, що на момент винесення постанови строки, визначені статтею 38 КУпАП, сплинули. Відтак, представник відповідача просить у задоволенні позову відмовити та залишити без змін оскаржувану постанову №327-06 від 13.05.2026.
Ухвалою судді від 08.07.2026 року витребувано у Державної екологічної інспекції Львівської області належним чином засвідчені копії: протоколу про адміністративне правопорушення № 024015 від 06.05.2026 року та інших матеріалів, на підставі яких складено протокол №024015 від 06.05.2026 та винесена постанова про накладення адміністративного стягнення №327-06 від 13.05.2026 щодо ОСОБА_1 .
Заявою від 10.07.2026 року відповідач скерував до суду витребувані ухвалою копії документів, а саме: акт №33 від 18.03.2026, складений за результатами проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства; рапорт капітана поліції Миколи Коляси від 17.04.2026; пояснення ОСОБА_1 від 17.04.2026; пояснення ОСОБА_2 (дружини позивача) від 17.04.2026; фототаблиці; лист Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області №03-08/394 від 21.04.2026; лист Золочівского районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області №125929-2026 від 20.04.2026; протокол №024015 про адміністративне правопорушення від 06.05.2026, квитанції про сплату штрафу від 18.05.2026 року.
19.08.2026 року від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких звернено увагу на те, що в долучених до матеріалів справи письмових поясненнях позивача та його дружини йдеться про розчищення ОСОБА_1 території поруч з їх господарством по вулиці Головній в с. Утішків, а не по вулиці Зарічній, біля якої здійснювалась вирубка дерев згідно координат, вказаних в оскаржуваній постанові, що підтверджується роздруківками Google Maps з позначенням розташування місць за координатами 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх, з яких вбачається, що ділянки вирубки по-перше, віддалені одна від одної, по-друге, не межують з вулицею Головна в с. Утішків, де проживає позивач.
Крім того, сторона позивача зазначає, що має місце не доведення об`єктивної сторони адміністративного правопорушення – факту вирубки 158 дерев трьох порід, адже в поясненнях ОСОБА_1 , як і в рапорті поліції не вказано ні про 158 зрубаних дерев, ні про будь-яку іншу їх кількість, а в поясненнях подружжя зазначено лише про дві, а не про три породи дерев. З приводу нібито наведених 63-річною дружиною позивача географічних координат, наголошено, що вона не вміє їх вимірювати, не могла б ні запам`ятати, ні продиктувати такі, адже крім того, що не розуміє їх значень, вони об`єктивно складні для того, щоб їх відтворити, натомість бланки пояснень були попередньо заповнені працівником поліції та надані позивачу і його дружині лише для підпису, тому відомості, відображені в них не можуть вважатись достовірними. Щодо інших, долучених відповідачем матеріалів, сторона позивача зазначила, що такі є суперечливими, зокрема, згідно з рапортом поліції, а також поясненнями ОСОБА_1 та його дружини, перший здійснював впорядкування та розчищення території біля власного господарства взимку 2025-2026 років. При цьому в Акті відповідача № 33 від 18.03.2026 р. зафіксовано дані щодо останньої проведеної позапланової перевірки, а саме, що така оформлена Актом №4 від 23.01.2026 р. і за її результатами припис щодо усунення порушень не видавався, відтак, дії позивача щодо впорядкування території відбувалися саме в період проведення Держекоінспекцією позапланової перевірки, за результатами якої не встановлено жодних порушень, в тому числі з боку ОСОБА_1 , що виключає можливість його притягнення до відповідальності. Із приводу фототаблиць, сторона позивача зазначила, що на чотирьох перших фото зображено дрова, стосовно яких в рапорті поліції вказано, що за результатами візуального огляду біля господарства та на господарстві ОСОБА_1 було виявлено порубані і порізані дрова із дерев трьох порід – верба, вільха та клен, при цьому працівником поліції не встановлено ні способу їх заготівлі, ні їх кількості, ні їх відповідності діаметрам зрубаних дерев, що наведені в акті Держекоінспекції № 33 від 18.03.2026 р. Щодо двох інших фотографій, то сторона позивача звертає увагу, що такі датовані 17.04.2026 р., тобто через місяць після проведення перевірки відповідачем і на них відображено не три, як це вказано в оскаржувані постанові, а дві ділянки, на яких зафіксовано по одному пню та вбачаються сліди зрізаних кущів і чагарників, відтак наголошує, що ці фототаблиці спростовують факт зрубу саме 185 дерев, адже на таких зображено сукупно лише два пні, при цьому посадові особи Державної екологічної інспекції у Львівській області, проводячи позапланову перевірку, самостійно не зібрали жодних доказів (в тому числі у вигляді фото чи відеоматеріалів) на підтвердження факту зрубу такої кількості дерев, тобто їх знищення чи пошкодження (наявності 158 пнів) у трьох місцях зрубу за визначеними координатами, а також їх ідентифікації по породах та діаметрах стовбурів.
Згідно частини четвертої статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із таких мотивів.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Як убачається із оскаржуваної постанови заступника начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю), природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Львівської області Пастушківа Тараса Осиповича за №327-06 від 13.05.2026, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 153 КУпАП із накладенням на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн., за те, що у селі Утішків в межах населеного пункту на землях запасу Красненської селищної ради Золочівського району за координатами: 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх, вчинив незаконну рубку 158 дерев породи вільха, верба, клен, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 153 КУпАП.
Статтею 153 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка, що тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб або фізичних осіб - підприємців - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Тобто, оскаржуваною постановою відповідача поставлено у вину позивача незаконна рубка 158 дерев породи вільха, верба, клен у селі Утішків.
Разом із тим, як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, що винесенню відповідачем оскаржуваної постанови передували такі процесуальні дії.
Зокрема, актом Державної екологічної інспекції у Львівській області №33 від 18.03.2026, складеним за результатами проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства зафіксовано, що позапланову перевірку проведено з 17.03.2026 р. по 18.03.2026 р. на підставі телефонограми від 10.03.2026 р. щодо зрізки дерев, за результатами перевірки встановлено факт незаконної рубки дерев у місцях за трьома точками координат, а саме: 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх, в межах населеного пункту Утішків, Красненської ОТГ, Золочівського району, Львівської області. 
Крім того, актом встановлено, що всього незаконно зрізано 158 дерев трьох порід – вільха, верба, клен, з описом діаметрів пнів безвідносно до порід та ознак дерев, а також зазначено, що осіб, які здійснили незаконну рубку, не встановлено. Крім того, в Акті №33 від 18.03.2026 року зафіксовано дані щодо останньої проведеної позапланової перевірки, а саме, що така оформлена Актом №4 від 23.01.2026 року, однак за її результатами припис щодо усунення порушень не видавався.
Крім того, як слідує із рапорта капітана поліції Миколи Коляси від 17.04.2026, що з метою перевірки матеріалів звернення Державної екологічної інспекції Львівської області щодо незаконної рубки дерев за конкретними координатами, проведено опитування та розвідувальні бесіди з мешканцями та встановлено, що протягом зимового періоду 2025-2026 р. рубку дерев за координатами: 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх. здійснював ОСОБА_1 , про що в своїх поясненнях повідомив останній та його дружина, вказавши, що вирубка відбулась біля їх господарства, розміщеного в с. Утішків вул. Головна, 5 Золочівського району, з метою розчищення території. 
Проте, кількість зрубаних дерев рапортом не встановлено, натомість зазначено, що за результатами візуального огляду біля господарства та на господарстві ОСОБА_1 в с. Утішків по вул. Головна, 5 Золочівського району було виявлено порубані та порізані дрова із дерев трьох порід – верба, вільха та клен, однак спосіб їх заготівлі рапортом не встановлено.
Разом із тим, як убачається із письмових пояснень ОСОБА_1 від 17.04.2026, відібраних поліцейськими, що протягом зими 2025-2026 років він здійснював зріз дерев двох порід – верба та вільха на ділянці біля свого господарства, на якій були сильні кущі та зарослі. Проте, у них не вказано кількості зрубаних дерев чи конкретних координат їх зрізання. 
Крім того, згідно письмових пояснень ОСОБА_2 від 17.04.2026 (дружини позивача), відібраних працівником поліції, зазначено, що протягом зимового періоду 2025-2026 року її чоловік здійснював зруб дерев двох порід – верба та вільха з метою розчищення території, яка була в сильних чагарниках, на ділянці біля їхнього господарства з зазначенням координат та без вказівки на кількість зрізаних дерев. 
Також із підготованих працівником поліції фототаблиць, датованих 17.04.2026, вбачається, що на чотирьох з них зображено дрова, складені на вулиці під накриттям, а на двох зафіксовано ділянки, на яких розміщені по одному пні та сліди зрізаних кущів.
Крім того, листом Красненської селищної ради Золочівського району Львівської області №03-08/394 від 21.04.2026 року повідомлено, що за координатами 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх знаходяться землі запасу. До листа додано викопіювання місць розташування за координатами, що вказані в Акті Державної екологічної інспекції у Львівській області №33 як такі, на яких здійснювалась вирубка дерев, із якого вбачається, що ці ділянки віддалені одна від одної.
Натомість, із роздруківок відомостей з Google Maps по координатах 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх прослідковується, що відповідні місця знаходяться поруч з вулицею Зарічна, а не з вулицею Головна, на якій розміщене господарство позивача, біля якого згідно рапорту поліції він розчищав територію від кущів та чагарників.
Листом Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області №125929-2026 від 20.04.2026 року Державну екологічну інспекцію у Львівській області повідомлено про скерування матеріалів перевірки для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.
Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
При цьому, суд вважає, що сам по собі факт направлення Золочівським районним відділом поліції ГУНП у Львівській області матеріалів перевірки до Державної екологічної інспекції у Львівській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не свідчить про доведеність вчинення ним адміністративного правопорушення, оскільки відповідно до вимог статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція статті 153 КУпАП передбачає відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка.
Отже, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 153 КУпАП необхідним є встановлення не лише факту знищення чи пошкодження зелених насаджень або незаконної порубки дерев, а й того, що відповідні дії вчинені саме особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Разом із тим досліджені судом докази не дають достатніх підстав для висновку про те, що саме ОСОБА_1 здійснив незаконну вирубку дерев у тих місцях, в тій кількості та тих порід, які зазначені в Акті Державної екологічної інспекції у Львівській області №33 від 18.03.2026 року та в оскаржуваній постанові відповідача №327-06 від 13.05.2026.
Так, Актом №33 від 18.03.2026 року зафіксовано незаконну вирубку 158 дерев трьох порід - вільхи, верби та клена, водночас зазначено, що осіб, які це здійснили не встановлено.
Таким чином, на момент проведення Державною екологічною інспекцією перевірки особа правопорушника встановлена не була, акт не містить відомостей про те, що під час проведення перевірки працівниками інспекції було виявлено ОСОБА_1 на місцях вирубки, зафіксовано його дії щодо зрізання дерев, виявлено у нього знаряддя або іншим способом безпосередньо пов`язано його з трьома місцями, у яких, за твердженням відповідача, було здійснено вирубку.
Більше того, відомості, наведені в інших матеріалах адміністративної справи, а саме: в рапорті працівника поліції від 17.04.2026 року та у письмових поясненнях ОСОБА_1 та його дружини, не усувають зазначених суперечностей.
Із рапорту капітана поліції Миколи Коляси від 17.04.2026 року вбачається, що проведеним опитуванням та розвідувальними бесідами встановлено, що ОСОБА_1 здійснював рубку дерев за координатами 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх протягом зимового періоду 2025-2026 років. Водночас конкретної кількості вирубаних дерев, їх діаметрів та ознак – не встановлено.
У письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначено про те, що протягом зими 2025-2026 років він здійснював зріз дерев двох порід - верби та вільхи, на ділянці біля свого господарства, на якій були сильні кущі та зарослі. Кількості зрізаних дерев, їх діаметрів, конкретного місця зрізання та географічних координат у поясненнях позивача не зазначено.
Аналогічні за змістом пояснення надала його дружина, яка також вказала на здійснення чоловіком зрубу дерев двох порід з метою розчищення території біля їхнього господарства.
Отже, зміст зазначених пояснень не підтверджує того, що ОСОБА_1 здійснив саме ту вирубку, яка була зафіксована Державною екологічною інспекцією в Акті №33 від 18.03.2026 року.
Натомість, з матеріалів справи вбачається, що господарство ОСОБА_1 знаходиться по вул. Головній у с. Утішків, тоді як місця, визначені відповідачем за наведеними координатами, знаходяться біля вул. Зарічної та є віддаленими одне від одного, що підтверджується відомостями з Google Maps по координатах 49° 5542 Пн 24° 3943 Сх; 49° 5535 Пн 24° 3936 Сх; 49° 5534 Пн 24° 3932 Сх.
При цьому, суд критично оцінює зазначення географічних координат місць вирубки у записаних зі слів дружини позивача письмових поясненнях, адже по-перше, погоджується із тим, що ці координати є об`єктивно складними для запам`ятовування, а тому викликає сумнів те, що ОСОБА_2 могла їх самостійно визначити та продиктувати працівнику поліції, по-друге, це не може бути достатнім доказом тотожності місця, де ОСОБА_1 здійснював розчищення території, із місцями вирубки, зафіксованими працівниками Державної екологічної інспекції. 
Крім того, суд приймає до уваги те, що наведені в письмових поясненнях позивача та його дружини й рапорті працівника поліції відомості про дії ОСОБА_1 стосуються розчищення території біля його господарства. Жодного іншого належного доказу, який би достовірно підтверджував, що таке розчищення здійснювалося саме у трьох місцях, зазначених в Акті №33, відповідач до суду не надав.
Не підтверджується належними доказами і наведена в Акті №33 кількість зрубаних дерев. Так, Державною екологічною інспекцією зазначено про незаконне зрізання 158 дерев трьох порід - вільхи, верби та клена. Водночас, у поясненнях ОСОБА_1 та його дружини не йдеться про кількість зрізаних дерев та зазначається про дві породи дерев - вербу та вільху.
Рапорт працівника поліції містить посилання на виявлення біля господарства та на господарстві ОСОБА_1 порубаних та порізаних дров із дерев трьох порід - верби, вільхи та клена. При цьому, в рапорті не встановлено ні кількості цих дров чи дерев, з яких вони були заготовлені, ні способу їх заготівлі, ні відповідності цих дров деревам, зазначеним в Акті №33 по ознаці діаметру.
Фототаблиці, датовані 17.04.2026 року, також не підтверджують зазначеної в Акті №33 кількості зрубаних дерев, адже на чотирьох фотографіях зображено складені дрова, однак із самих фотографій неможливо встановити ні кількості дерев, з яких вони були отримані, ні місце їх заготівлі, ні час заготівлі, ні те, що вони походять саме з трьох ділянок, обстежених Державною екологічною інспекцією. На інших двох фотографіях зображено дві окремі ділянки, на кожній з яких зафіксовано по одному пню, а також сліди зрізаних кущів. Таким чином, зазначені фотоматеріали самі по собі не підтверджують наявності 158 пнів, які б відповідали кількості та характеристикам дерев, зазначених в Акті №33.
Суд також враховує, що відповідні фотографії виготовлені 17.04.2026 року, тобто приблизно через місяць після проведення перевірки Державною екологічною інспекцією Львівської області. Водночас, матеріали перевірки, проведеної 18.03.2026 року безпосередньо відповідачем, не містять жодної фото- чи відеофіксації, в тому числі з відображенням 158 пнів або інших доказів, які б дозволяли індивідуалізувати кожне зрубане дерево, встановити його породу, діаметр та місце розташування.
При цьому, сам по собі акт перевірки не може бути беззаперечним і достатнім доказом порушення, якщо його висновки не підтверджені належними та достовірними матеріалами, зокрема щодо кількості зрубаних дерев, характеристик пнів та інших об`єктивних ознак порушення.
Суд також бере до уваги, що відповідно до статті 77 КАС України саме на відповідача як суб`єкта владних повноважень покладається обов`язок доказування правомірності прийнятого ним рішення. Отже, у цій справі саме Державна екологічна інспекція у Львівській області повинна довести належними та допустимими доказами не лише факт незаконної вирубки дерев, а й те, що її вчинив саме ОСОБА_1 , а також обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема місце та час вчинення правопорушення.
Однак сукупність досліджених доказів, на думку суду, таких обставин не підтверджує.
При цьому істотне значення має встановлена судом невідповідність між місцем, про яке йдеться у рапорті поліції, поясненнях позивача та його дружини, і місцями, у яких, за матеріалами Державної екологічної інспекції, була здійснена вирубка.
Відповідно до статті 280 КУпАП посадова особа при розгляді справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна конкретна особа у його вчиненні. Натомість, з оскаржуваної постанови та матеріалів, на підставі яких її винесено, не вбачається належного встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями ОСОБА_1 та вирубкою саме тих 158 дерев з відповідними діаметрами, які вказані в Акті №33.
Сам факт того, що біля господарства позивача були виявлені дрова, на думку суду, не може бути прирівняний до того, що саме він зрізав дерева на землях запасу Красненської селищної ради у трьох місцях, визначених географічними координатами, що зазначені в Акті №33.
Інших об`єктивних доказів, які би усували наведені суперечності та безпосередньо пов`язували ОСОБА_1 з незаконною вирубкою дерев, що ставиться йому в порушення, відповідачем не надано. 
Стосовно часу вчинення правопорушення суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а щодо триваючого правопорушення - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, якщо інше не встановлено цією статтею.
Оскаржувана постанова відповідача винесена 13.05.2026 року. Водночас, Актом №33 не встановлено конкретної дати здійснення вирубки дерев, натомість вказано, що позапланова перевірка проведена на підставі телефонограми від 10.03.2026 року щодо зрізки дерев. Крім того, у матеріалах адміністративної справи – рапорті поліції та письмових поясненнях позивача і його дружини, міститься посилання на вирубку дерев у зимовий період 2025-2026 років. Відповідні обставини вказують на те, що станом на дату винесення оскаржуваної постанови минув двомісячний строк з моменту здійснення вирубки дерев, що виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Крім того, суд приймає до уваги те, що в Акті №33 зафіксовано дані щодо останньої проведеної позапланової перевірки, а саме, що така оформлена Актом №4 від 23.01.2026 року, а за її результатами не видавався припис щодо усунення порушень, відтак, дії позивача щодо розчищення взимку 2025-2026 років території біля його господарства здійснювалися саме в період проведення відповідачем позапланової перевірки, за результатами якої не встановлено жодних порушень, в тому числі з боку ОСОБА_1 , що виключає можливість його притягнення до адміністративної відповідальності. 
Також суд враховує, що протокол, яким встановлено порушення позивачем вимог статті 153 КУпАП, складено заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю), природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Львівській області Пастушківим Тарасом Осиповичем, яким і вирішено питання щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за статтею 153 КУпАП шляхом винесення оскаржуваної постанови.
Відтак, суд приходить до висновку, що такі дії свідчать про порушення відповідачем принципу безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений, зокрема, приписами статті 2 КАС України.
Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 § Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміну (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09 січня 2013 року заява № 21722/11). 
Європейський суд з прав людини, у рішенні «Волков проти України» від 09 січня 2013 року (заява №21722/11) визначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об`єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.
Згідно пунктів 3.1. та 3.2. Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №264 від 05.07.2004, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду посадова особа Мінприроди обов`язково вирішує питання, визначені статтею 278 КУпАП, до яких належить питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Львівській області Пастушків Т.О., який безпосередньо склав протокол відносно позивача, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, надавав правову оцінку та перевіряв правильність складення її матеріалів, які ним же й оформлялись, що є недопустимим та викликає сумніви в його об`єктивності та неупередженості.
Таким чином, судом встановлено, що наявні матеріали не дозволяють дійти обґрунтованого висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 153 КУпАП, адже відсутні належні та достовірні докази на підтвердження здійснення саме позивачем незаконної вирубки конкретної кількості дерев (зі встановленням точної кількості пнів, їх порід, ознак та діаметру) у трьох окремих географічних точках, координати яких вказані в Акті перевірки №33.
Відтак, оскаржувана постанова не містить достатнього та належного обґрунтування щодо доказів, на підставі яких встановлено винуватість позивача у вчиненні правопорушення, а долучені до матеріалів справи докази в їх сукупності не підтверджують безпосереднього зв`язку між позивачем та незаконною вирубкою 158 дерев у трьох різних місцях, зафіксованих в Акті №33 від 18.03.2026.
Суд виходить із того, що притягнення особи до адміністративної відповідальності не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі істотні обставини, які є підставою для застосування адміністративного стягнення, повинні бути належним чином встановлені та підтверджені доказами.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
З огляду на викладене, суд вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення №327-06 від 13.05.2026 року є протиправною та підлягає скасуванню із закриттям справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Крім того, ураховуючи задоволення цього позову на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, підлягає відшкодуванню сплачений позивачем судовий збір в сумі 532,48 грн., що підтверджується долученою до справи квитанцією АТ «ТАСКОМБАНК» №6985-5023-9876-2146 від 25.05.2026, який слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача, що відповідатиме положенню частини першої статті 139 КАС України.
Ураховуючи наведене і керуючись ст.ст. 6, 8, 9, 10, 77, 78, 132, 134, 139, 140, 143, 229, 242-246, 249, 271, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

у х в а л и в:
позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №327-06 від 13.05.2026, винесену заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю), природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Львівській області Пастушківим Тарасом Осиповичем, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 153 КУпАП із накладенням на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн., а провадження у справі про адміністративне правопорушення, - закрити.
Судовий збір у розмірі 532,48 грн. (п`ятсот тридцять дві гривні 48 копійок), сплачений ОСОБА_1 , стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Львівській області.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).
Представник позивача: адвокат Гобечія Іраклій Тамазович (79028, м. Львів, вул. Навроцького, 10, оф. 402; РНОКПП НОМЕР_2 ).
Відповідач: Державна екологічна інспекція у Львівській області (79026, м. Львів, вул. Стрийська, 98; код ЄДРПОУ 38057086).
Представник відповідача: Довгий Тарас Ярославович (79026, м. Львів, вул. Стрийська, 98; РНОКПП НОМЕР_3 ).
Повний текст судового рішення виготовлено: 21.08.2026 року.

Суддя І. Б. Кос